Pensylvanien, Philadelphia. 173 



är gemenligen kallare altid, än uti dälderna och landet 

 der nedanföre. 



Cass/a ChamoBcrista Linn. spec. 379. växte pä skogs- 

 ängar och äfven här och där pä utmarkarna, hälst om de 

 voro buskige. Dess blan hkna ganska mycket mimosa, 

 och hafva äfven den egenskap, at da en slär til dem, 

 draga de sig tilhopa, lika som en planta sensitiva. 



Kräka. Här finnes äfven kräkor, som äro mycket 

 litet skilda frän vara ordinaira i Sverige. De äro af samma 

 storlek, som vara; men mäst käl-svarta. Deras läte eller 

 Ijud är dock ej sä groft, utan mera gällande, och som et 

 medium emellan Kräkor och Räkor. Jag säg dem i dag 

 i tämmeliga stora hopar. 



Jätt-grytor. Hr. Bartram b erät tade, at h an pä sinä 

 resor at de Norra orterna af de Angelska Colonier sett 

 vid Floderna i bärgen häl, hvilka efter hans beskrifning 

 voro aldeles sädana Jätt-grytor, som hos oss finnas i 

 Sverige, och af mig äro beskrefne uti Kongi. Vetenskaps 

 Academiens Handlingar. Han sade sig haft Bref-växling 

 med Kongliga Vetenskaps Societeten i London derom; ty 

 andre hafva gifvit dem den raison til dessa gropars första 

 ursprung, at Indianerne utgräfvit dem, at i Krigstider 

 gömma och förvara sin spanmäl och andra sinä ange- 

 lägna ting deruti; men han nekade dertil, och föregaf, at 

 da isen lägger sig om vinteren, fastnar en hop Klappur- 

 sten vid den samma. När nu snön om Vären smälter, 

 blir mycket vatten i floden, sä at det gär öfver sädana 

 ställen, der desse Jätt-grytor eller bärgs-källor | äro. Isen 

 kommer sälunda at flyta deröfver, dä ofta sker, at en 

 eller flere af de Klappurstenar, som frusit fast vid isen, 

 dä den lagt sig om hösten vid sidor och botten pä floder, 

 falla ifrän isen ofvanpä bärget, och föres sä af vatnet til 

 dess de fastna i nägon ihälighet eller ojämnt ställe i 

 bärget, der de börja vridas omkring dä vatnet strömmar 

 och stöter pä dem, och nöta säledes ut häl i bärget: utom 

 det, at vatnet med sit omhvirflande och löpande omkring 

 stenen, äfven hjelper til, at bärtnöta och släta stenen 

 eller bärget. Det är visst, at denna stenen, som räkät i 



