Pensylvanien, Philadelphia. 175 



New-Yorck, hvilken haft Silkesmaskar pä samma sin 

 gärd, som trifvits mycket väl, och spunnit at honom sä 

 mycket Silke, som hau behöft at kläda sig och hela sin 

 familia med. 



Vinrankor växa här i landet af ätskilliga slag villdt. 

 När en reser hit eller dit, fär en pä oändeligen mänga 

 ställen se, huru Vinrankorna växa antingen vid trä- eller 

 gärdes-gärdar. De klänga sig up pä trän och gärdes- 

 gärdar, samt öfvertäcka dem ofta helt och hallit, hänga 

 dessutom pä sidorna ned. Det ser ut pä längt häll lika- 

 som der humla kömmit at klifva pä nägot och öfvertäckt 

 det. Jag frägade Hr. Bartram och andra, hvi de ej plan- 

 tera vingärdar här, och prässa vin af dessa villa Vin- 

 rankors drufvor eller frukt? mig svarades, at det har här- 

 med samma beskaffenhet, som med Silkes-fabriquerne, 

 nämligen, folket är dyrlegt, och det lönar sig ej sä väl 

 som äkerbruket ; men f örnämsta orsaken är tvif velsutan 

 den, at vin prässadt af de flästa slag, som finnas i Norra 

 America, är surt och slätt, och smakar ej pä längt när 

 sä väl, som det af Europseiska drufvor. 



Arum acaule, foliis hastato-cordatis acutis, angulis 

 obtusis. Linn. spec. 966. växte pä väta ställen. Mr. Bartram 

 berättade, at Indianerne koka blomstjelken (spadicem) med 

 frön af den samma, och äta den som en delice; medan 

 fröna än äro rä, kannas de helt ampra och bitande pä 

 tungan; men sä snart de blifva kokta, mistä de största 

 delen af denna ampra egenskapen. 



Sarothra Linn. Spec. T. I. p. 272. växte pä fälten 

 och under buskar i torr sandmylla, | ymnigt utan för 

 Philadelphia. Den liknade mycket bläbärsris hos oss i 

 Sverige, när det börjar spricka ut, och bladtopparna ännu 

 äro rödaktige. Hr. Bartram sade, at han sändt den til 

 Dr. Dillenius, som ej vetat, hvad han skulle göra dermed, 

 eller til hvad Class och Genus den skulle f oras. Eljest 

 skal den vara en skön sär-ört. Hr. Bartram sade sig en 

 gäng hafva fallit af en yr häst, som äfven dä tillika slagit 

 honom, sä at bägge hans lär blefvo illa särade. Han hade 

 tagit denna, kokat och bundit den öfver lären, dä svedan, 



