176 Pensylvanien, Philadelphia. 



som förut var ganska häftig, i hast försvunnit, och han 

 pä kärt tid kömmit til sin förra hälsa. 



Larix. Som jag läst uti Hr. Millers Dictionaire, at 

 Hr. Peter Collinson haft uti sin trägärd en sort utaf larix, 

 den han fätt frän America; sä frägade jag Hr. Bartram, 

 om han visste nägot deraf? han svarade, at han sändt 

 den samma til Hr. Collinson, och at den växer vildt uti 

 Östra Jersay; men pä intet annat ställe hade han funnit 

 den här i America. Den skiljes frän de and ra sorter af 

 Larix derigenom, at den har mycket smärre Conos, än 

 de andre. Denna Larix fannt jag sedän växa i största 

 ymnoghet i Canada. 



Äppelträ trodde Hr. Bartram blifvit hitförde af Euro- 

 pserna, och ej värit här förr; men Persike-trä sade han 

 värit här tilförene, och blifvit fundne öfver största delen 

 p. 255 af A|merica växa vildt. Andre, som jag här talade med, 

 voro af den tankan, at Persike-trädet blifvit infördt och 

 planteradt först af Europeerna och aldrig värit här förut: 

 men Fransoserne uti Canada berättade sedän enhälligt för 

 mig, at vid Micisippi, och at den trakten finnas Persike- 

 trän vildt växa i myckenhet. 



Den 27 September. 



Diospyros, Virginiana Linn. spec. 1057. Kallades af 

 Angelsmännerne här pä orten Persimon, och af de Svenska 

 Mispel eller Mispelträ. Det växer hälst pä väta ställen 

 rundt omkring vattugölar. Jag har nämnt förut, at detta 

 träds Frukt, innan den blir mogen, är ganska bitter och 

 adstringerande, sä at om man äter den samma da, drager 

 det nastan munnen aldeles ihop, och har en mycket obe- 

 hagelig smak; men sedän den blir mogen, som sker ej 

 förr, än den blir frostbiten, är den en nog väl smakelig 

 frukt, och mycket behagelig at äta. Här bruka de at äta 

 den ra; men ej särdeles pä annat sätt. Uti en bok, som 

 är en beskrifning öfver Virginien, vid ordet Persimon, ses, 

 at de tilreda och äta den pä flera sätt. Herr Bartram 

 berättade för mig, at de äfven här bruka den til Confect 



