198 Pensylvanien emellan Willmington 



färor pä äkern, ungefär 2 alnar, ä 10 eller 12 qvarter 

 emellan hvardera. Mäst allestäds pä äkrarna stodo stora 

 stubbar ännu qvar, til et tecken, at landet ej värit länge 

 upbrukadt. 



Trädens rötter gingo här ej djupt ned i jorden, utan 

 lupo mäst horizontelt. Pä ätskilliga ställen, der de gräfvit, 

 hade jag tillfälle, at se detta tydeligen. Jag kunde säilän 

 eller nastan aldrig fä se, at nägot trä gick med sin rot 

 öfver et qvarters djup ned i jorden, som dock alt bestod 

 af en fin lös mylla. 



Jernbruk. Ungefär par Ängelska mii frän Chester, 

 reste jag förbi et Jernbruk, som läg strax pä högra han- 

 den om vägen. Tvenne Bröder sades vara ägare härtil. 

 Malmen fants icke här, utan 30 ä 40 Ängelska mii här- 

 ifrän, hvarest den smältes i masugnen, och galtarne föras 

 sedän derifrän hit til bruket. Här var en hammare och 

 2 härdar, samt par bälgar vid hvar härd. Bälgarne voro 

 mäst af läder. Hammare, härdar och bälgar voro nog 

 p. 288 smä i anseende til vara. Alt | drefs med vatten. Jernet 

 smiddes här til stänger. 



Äplen. Jag märkte i dag, och sedän ofta pä minä 

 resor här i landet, at hästar voro nog snäla efter äpplen, 

 sä at dä han släptes i en Äppelträgärd af beta, der äpplen 

 lägo nedfallna, lämnade han ofta det gröna frodiga gräset, 

 och började göra sitt mäl af äpplen; men de höllo dock 

 denna mat mindre nyttig för dem, utom det, at det var 

 nastan för dyrt foder. 



Rödblommige Lönnen {Acer ruhrum, Linn. spec. 1055) 

 växte i myckenhet här i trakten. Des naturhga ställe 

 var i synnerhet kärr och vätländta platser, och hade ge- 

 menligen Alen til följeslagare. Af sjelfva trädet göres 

 tallrickar, spänräckar, rullar, stol- och säng-stolpar, ja, den 

 brukas til hvarjehanda Svarfvare-arbete. Med barken färgas 

 bäde ylle och linne mörkblätt, i det barken kokas i vat- 

 ten, sedän lägges koppar-rök (sadan som 'Hatt- och Sko- 

 makare bruka) deri, innan dermed färgas. Af barken göres 

 äfven et godt svart bläck. När en om vären bittida hugger 

 detta trä, rinner derutur et sött vatten eller laka, pä 



