204 Pensylvanien, Philadelphia. 



kömmit under hans Prsesidio, under namn Noxa insectorum, 

 hvarest han p. 15 kallar det Bruchus Americce Septentrionalis. 

 Synnerligt var, at uti hela struten fans ingen ärt, som ej 

 var iholig. När de uti Pensylvanien förskrifva sig ärter 

 utifrän, och sä dem, halla de sig gemenligen goda ooh 

 maskfria första äret; men det andra äret de säs, börja 

 dessa skadedjuren äfven innästla sig deruti. Önskeligt 

 vore, at ej nägot af de skepp, som ärligen gä frän Pen- 

 sylvanien eller New- York til Ängland, Irland, Scotland, 

 Portugal, Spanien, Frankrike och Holland, nägon gäng 

 komme at transporterä dessa med sig öfver til Europa. 

 Sälunda kan en se, hvad et enda förakteligt yrfä kan 

 göra, och at Vetenskapen om Insecternes Oeconomie och 

 egenskaper icke är at räkna bland fäfänga tidsfördrif och 

 minare nyttiga idrotter. 



Rhus rad/cans (Linn. spec. 266) är en buske eller trä, 

 som växer ganska mycket här i landet. Han har samma 

 egenskap som Murgrön, eller Hedera arhorea, i sä matto, 

 at han ej kan komma up frän marken af sig sjelf, om 

 han icke fär nägot at klänga sig pä, antingen trä, gärdes- 

 gärd, vägg, eller nägot annat. Jag har sett, huru han i 

 p. 297 skogarna klifver up efter | stora trän mäst ända til deras 

 topp, och utslär öfver alt frän sin stjelk eller lilla stam f alit 

 med rötter, med hvilka han sä fäster sig vid träden, at 

 han nastan inväxer uti dem. Da han hugges af, flyter 

 en gulbrun saft, af nog vedervärdig lukt, allestäds utur 

 barken, der den blifvit afhuggen. Om bokstäfver eller 

 andra figurer skrifves med denna saft pä Linne, fästa de 

 sig sä fast, at de sedän ej kunna uttagas, utan ju mera 

 linnet tvättas, ju svartare blifva bokstäfverna. Gässar 

 bruka mycket, at rita med samma saft namn pä sinä 

 skjortor, skrifves därmed pä papper, gä bokstäfverna lika- 

 ledes aldrig ut, utan blifva med tiden alt mörkare och 

 mörkare. Denna har samma oart och elaka egenskap, som 

 den Bhtis, hvilken förut är omtalt under d. 20 September, 

 eller pag. 211, nämligen, at den är pä visst sätt förgiftig 

 för somliga, för andra icke, sä at alla de egenskaper, som 

 äro upnämde vid den förra Bhus, tilkommer äfven denna; 



