Fensy Ivanien, Philadelphia. 205 



dock lärer den förra vara nägot mera förgiftig, fast jag 

 sett folk sä upsvuUna och illa medfarna endast af dennas 

 rök, som nägonsin af den andre, och at den ena Systren 

 kunnat utan nägon olägenhet handtera denna, huru hon 

 velat; men den andra blifvit förgiftad, äfven endast af 

 dess änga, eller när hon kömmit den en aln när, och 

 ibland ej sä när, allenast vädret bläst frän busken pä 

 henne. Pä mig har han ej haft den minsta skadeliga 

 verkan, ehuru jag bäde med smä och äfven de aldra- 

 största gjort | väl öfver par hundrade försök pä mig sjelf, p. 298 

 ja sä, at ock saften af dem räkät komma in uti mitt öga. 

 Pä en annans hand, der jag smörgde ymnigt af dess saft, 

 blef huden pä samma ställe nägra timar derefter härd, 

 nastan som barkat läder, och skalade sig de följande dagar 

 bärt, som smä fjäll, hvilka föllo löst. 



Den 11 October. 



Om morgonen fölgde jag Handelsman P. Kock ut 

 til dess gärd, 9 Ängelska mii frän Philadelphia ät Norra 

 sidan. 



Anmärkningar vid Ekar och Träverke. Ehuru uti 

 skogarna i Pensylvanien finnes et öfverflöd af Ekar, 

 och af längt flere särskildta slag, än längre til Norr der 

 i landet; sä bygges dock i denna Province ej sä mänga 

 skepp, som längre emot Norr, enkannerligen uti Nya Äng- 

 land. Orsaken är, at förfarenheten lärt, at et och samma 

 slags trä, ju längre til Norr det tages, ju mera varaktigt 

 är det, och ju längre härdar det ut emot röta; men alt 

 tvärtom, ju längre til Söder. Träna här i landet, längre 

 til Söder, göra ärligen längt starkare växt och tjockare 

 saf-ringar, än de emot Norr. Et och samma slags trä, 

 som växt uti de Södra Ängelska Provincier i America, 

 har längt större pores, än det, som vuxit i de Norra Pro- 

 vincier. Detta är orsaken, hvi ej sä mänga skepp byggas 

 i Pensylvanien, som i Nya Angland, och hvi flere i Pen- 

 sylvanien, än i Virginien och Majryland, och ändteligen p. 299 

 alt för fä uti CaroHna; utan de i Carolina förskaffa sig 



