224 Pensylvanien, Philadelphia. 



eller hetta. Barken kokad, och decocten deraf drucken, 

 berättades vara god mot diarrhoee. Mot köld eller catharrhe 

 berömdes det för ganska godt, at taga qvistarna, koka 

 dem i vatten, och dricka deraf. En af de Svenska, be- 

 nämd Lars Läck, berättade för mig, at en af hans an- 

 höriga, en gammal man, hade haft sara ben, som värit 

 fulla med häl, hvilka aldrig ville igenläkas. Han hade 

 sökt bot hos ganska mänga och brukat ätskilligt; men 

 alt fäfängt. Änteligen botade en Ville honom sälunda; 

 p. 326 han tog I detta trädet, brände det til käl, hvilka stöttes 

 sönder til pulver, blandades tilsammans med färskt Svin- 

 ister, hvarmed benen sedän nägra gänger smordes, da alla 

 sären, som eljest naatan beständigt flöto, torkat bärt, och 

 mannens ben blifvit helt goda ända til hans dödsdag. Af 

 sjelfva trädet göres hyflar, eller skaft at sätta hyfvel- 

 järn uti. 



D. 22 October. 



Villa djur och Foglar, som blifvit tama. Utaf de 

 djur och foglar, som finnas villa uti skogarna här i Norra 

 America, har det blifvit försökt, at följande slag kunnat 

 göras tämmeligen tama, och mäst som hemdjur; Villa oxar 

 och kor, som finnas uti Carolina, och Söder om Pensyl- 

 vanien. Atskillige Ständspersoner uti Carolina hade för- 

 skaffat sig unga kalfvar, dem de lätit upföda bland den 

 andra tama boskapen. Da desse kalfvar blifvit store, 

 hafva de värit mycket tame; men tillika ganska bäng- 

 styrige, sä at ingen hägnad kunnat stä emot dem, när de 

 velat in pä nägot ställe; ty som de hafva en ganska stor 

 styrka i sin hals, sä hafva de ock utan möda med deras 

 horn kastat gärdesgärdarna öfver ända, och ej allenast 

 sjelfve gätt in uti de med hvarjehanda Sädesslag fulla 

 äkrar, utan ock ledt den andra tama boskapen med sig. 

 De hafva ock blandat sig med den tama boskapen hvaraf 

 likasom en ny afvel framkommit. De Americanske Rädjur 

 p. 327 läta ock göra sig tama, | hvilket jag set pä flera ställen. 

 Uti New Jersey hade en Landtman et sädant, det han 

 tagit, medan det var mycket ungt, och var nu blifvit sä 



