Pensylvanien, Philadelphia, 227 



näp I peligen mer, än som en stor Humla (Apis); altsä den p. 330 

 minsta af alla foglar, ätminstone lära ganska fä foglar i 

 verlden vara mindre, än han. Färgorne af dess fjädrar 

 utanpä äro förträffelige. Somlige och de fläste äro gröna, 

 andre grä, andre med en gläntsande röd ring omkring 

 haisen, stjärten spelande med gröna och kopparfärgade 

 fjädrar. De komma hit om Vären, da det blifver rätt 

 varmt, göra här sit bo om sommaren, och frambringa 

 sinä ungar, men fara äter igen om hösten härifrän til de 

 södra orter i America. De föda sig endast af den honungs 

 saft, som finnes i blomstren, deri de sticka sin länga 

 smala näbb. Aldrahälst tycka de om sädana blomster, 

 som äro djupa, och hafva en läng smal hals (tubus); sä- 

 lunda har jag märkt, at de mycket uppehällit sig vid 

 impatiens och Monarda floribus coccineis. Den som här 

 bor pä landet, och vii vara flitig, at plantera allehanda 

 slags örter med täcka blommor i nagon liten kryddgärds 

 täppa fram för sit kammarfönster, skal vara säker, at hela 

 sommaren igenom hafva dageligen en myckenhet af dessa 

 mer än täcka och behageliga foglar uti den samma, och 

 kan väl ej vara nägot nöjsammare at se, än dessa smä 

 qvicka kräken flyga som Bi vid blommorna, och suga 

 saften ur deras djupa blomster med sinä langa smala 

 näbbar. Blommorne pä förenämda Monarda floribus coc- 

 cineis sitta i verticiller, eller här och der vid lederna 

 cirkel-vis rundt omkring stjelken, eller | som pä vär ali- p. 331 

 männaste villa Mynta, Plister, Cardiaca, Lamium &c. Det 

 är da roligt at se, huru de sticka näbben först i en blomma, 

 sä i den dernäst, och sä rundt omkring hela cirkeln eller 

 verticillen, och när de det gjort flyga de til en annan 

 ört, och fortfara pä samma sätt. Ingen kan tro, som ej 

 det sett, huru snart de haft sit lilla hufvud i alla blomstren 

 pä en ört. Om blomman är stor, och med en djup hals, 

 ser det ut, da fogeln sticker sit hufvud deri, som kröpe 

 han halfparten in i blomman. Under det de sä flyga och 

 suga Honungen ur blomstren, sätta de sig aldrig pä blom- 

 man eller örten, utan de äro i et beständigt flygande, 

 som en humla, halla sinä fötter bakät krökte, och gä 



