250 Neiv York. 



sylvanien göras af den sä kallade hvita Cedern {Cupressus 

 thyoides, Linn. spec. 1003.) Inuti husen voro väggarna 

 hvitlimade. Jag säg ingenstäds Tapeter, ty de visste ej 

 stort af dem här i landet. De livitmälade väggar voro 

 til en stor del öfvertäckte med smä taflor af allehanda 

 ritningar: ä ömse sidor om spisen voro skäp; under 

 fönsterna i stenhusen brädslagit, ocli bänk dervid in i 

 muren at sitta pä: skäpen ooh alt det brädslagna var 

 mäladt gräblätt. 



Kyrkor äro i denna stad ätskillige, hvaraf märkes 

 p. 361 följande. 1. Den Ängelska bygd är 1695. | i W. ändan 

 pä staden, af sten, med torn pä, och kläcka deri. 2. Den 

 Nya Holländska, som är nog stor, bygd af sten, med torn 

 pä ooh en kläcka deri, jämte timkläcka, hviiken lärer vara 

 den enda, som finnes här i staden. Denna Kyrka stär 

 mäst uti SSW. och NNO. hvarvid märckes, at Kyrkorna 

 i denna stad ej halla nägot vist väderstreck i sin bygnad, 

 utan den ene stär frän O. til W. pä vanligt vis: den 

 andre frän S. til N. och sä vidare. Uti denna Kyrka var 

 intet altare eller Sacrestia, ingen läktare, inga Ijuskronor 

 och Ijusstakar, och inga figurer eller mälningar. Omkring 

 Kyrkogärden äro ätskilliga trän planterade, hvilka göra, 

 at Kyrkan stär som uti en lund. 3. Den gamla Hol- 

 länska, är äfven af sten; men ej sä stor som den förra. 

 Inuti var den mälad, fast utan bilder, och försedd med 

 et litet orgverk, dit skänkt af Gouverneur Burnet. Mäst 

 alla Manfolken sitta här pä läktare, och Qvinfolken ned i 

 Kyrkan. 4. Den Presbyteriska, var nyligen upbygd, tämlig 

 stor, af sten, med torn och kläcka deri. 5. Den Tyska 

 Lutherska. 6. Den Tyska Calvinska. 7. Den Franska 

 för flyktingar af Reformerta Religion frän Frankrike. 8. 

 Quakarenas Meeting. Hit kan ock f oras 9. Judarnas Sy- 

 nagoga, hvarom näst förut är talt. 



Utemot sjön pä yttersta udden är en tämmelig väl 

 god Fästning anlagd, kallad Georgs Fort, som commen- 

 derar hamnen, och gör staden tämmelig säker för hastigt 

 fiendteligt anfall frän hafssidan. Dessutom är den mot 

 norra eller landssidan med pallisader omstängd, hvilka 



