258 Ntw York. 



heten och välmägan, skulle tycka, at Ängelsmännerne 

 med största lätthet skulle snart kunna kufva de Franska; 

 men med alt detta och eliuru oriktigt här tilgär i krigs- 

 tider, kan dock ej nekas, det ju Angelska Kronan hafver 



p. 371 ganska stora | förmoner derigenom, at Fransosernas Canada 

 gräntsar til deras Nybyggen i Norra America; och lärer 

 finnas nog anledning at tvifla, det Konungen i Angland 

 med fullt alfvare skulle vela taga Canada frän Frankriket, 

 om det ock stode i hans förmäga. Orsaken är lätt at se: 

 Angelska Colonierne i Norra America äro i myckenhet af 

 Invänare och välmäga redan sä mägtige, at de börja föga 

 gifva gamla Ängiand efter. För gamla Anglands handels 

 och välmagt skul, samt för andra orsaker, är des Nybyg- 

 gen i America förment, at uprätta nägra Fabriquer och 

 Manufacturer, som skulle lända moderlandet til skada och 

 afsaknad. De fä ej uptaga nägot af ädlare Metaller annor- 

 lunda, än at det straxt skal skickas til Angland. De hafva 

 ingen frihet, at handia pä andra orter, än de Angelska, 

 undantagandes nägra fä ställen; ej eller hafva främmande 

 Nationer tilständ, at drifva handel i de Angelska Colonier 

 i America. Utom ätskilliga andra inskränkningar i deras 

 handel och näring. Genom et sädant tryckande sker, at 

 Angelska Invänarena uti Norra America äro mindre varme 

 mot sit Moderland. Til en sadan kali tanka bidraga ock 

 mycket de mänga främmande Nationer af Tyskar, Hol- 

 ländare, Fransoser, Irländare, och andre, som flyttat hit 

 öfver, och satt sig ned i de Angelska Nybyggen, hvilka 

 merendels ej äro sä särdeles ömme om gamla Angland. 

 Dessutan äro en del människor sä sinnade, at de aldrig 

 kunna vara nögde med hvad de hafva, om det ock vore 

 huru godt, utan längta altid efter mera, eller älska för- 

 ändringar. At förtiga, det en alt för stor frihet, och för 



). 872 mycket goda dagar, ofta kunna för | vandlas i et tygelfritt 

 sjelfsväld. Jag har flere resor hört Ängelsmän sjelfva, 

 icke allenast dem, som värit födda i America, utan äfven 

 i gamla Angland, men sedän gätt öfver til America, och 

 der satt sig ned, uppenbarligen säga och spä, det de 

 Ängelske Colonier i Norra America efter 30. 40 a 50 är 



