268 Pensylvanien. Philadelphia. 



men är deremot förträffelig til Bräder, Master &c. Den 

 sä kallade gröna Tjäran sades vara dyrare, än den all- 

 p. 384 manna. | Dock klagades redan mäst öfver alt, at Tall- 

 skogarne nu äro rätt mycket utödde. 



Ris eller Risgryn planteras ganska mycket i Carolina. 

 De ställen hvarpä det trifves bäst, äro moras ooh myror, 

 hvilka kunna sättas under vatten, när det behagas. Det 

 är pä sädana ställen, som det ock blifver först mogit. 

 De bruka ock, i brist af annat, at plantera det pä torrare 

 ställen ; men det vii der icke gärna fort. De ställen sades 

 aldrig gödas, derest Ris planteras. Tiden, da de i Carolina 

 plantera det, är i slutet af Martii, eller i början af April 

 mänader st. vet. da det gemenligen blifver mogit i Sep- 

 temb. De skola sätta det i rader, säsom ärter, och lämna 

 gemenligen 15. tum emellan livart korn. Nägot efter det 

 kömmit up, sättes äkern under vatten, hvilket ej allenast 

 otroligen främjar dess växt, utan ock tillika utrotar alt 

 ogräs, sä at en ej behöfver ränsa deremellan. Halmen 

 skal vara ganska skön för boskap, som äter den mycket 

 gerna. Riset älskar et varmt Climat; häraf kommer, at 

 det ej kan växa i Virginien; emedan somrarne äro der 

 för karta, och orten för kali. An mindre kan det komma 

 fort uti Pennsy Ivanien. De veta ej ännu uti Carolina 

 konsten, at göra Arack häraf. Det är i Södra Carolina, 

 som det mästa Ris planteras, och uti Norra Carolina 

 brännes nastan den mästa Tjära. 



Den 7 Novemb. 



• Vatnets aftagande. Ofvannämde man frän Carolina 



berättade, at han funnit Ostronskal uti botten pä en brunn, 

 som var 70. Angelska mii frän hafvet, samt 4. Angelska 

 p. 385 mii I frän en dervid belägen flod. De lägo 14. Angelska 

 fot djupt frän jordbrynet; vatnet i brunnen smakade salt- 

 aktigt; men i floden var alt vatnet friskt. Da samma 

 man lätit grafva för sin sägqvarn, hvilken lag I72 Ängelsk 

 mii frän en flod, räkade han först pä sand, sä blälera, 

 deri han fant fullt med Ostronskal. Ibland dessa Ostron- 



