New Jersey. Racoon. 313 



smakade mycket väl. Detta skedde sä här, som uti Phila- 

 delphia och annorstädes i de Ängelska Colonier, och var 

 i synnerhet om vintern, som de hade dem. Uti Phila- 

 delphia voro visse, som | gräddade dem och om mornarna 

 buro dem heit varma omkring at säljas. Til föda för 

 hönsen spisade Bohvetet nastan bättre än annat, de äto 

 det ganska gerna och värpte derefter bättre, än af annan 

 mat. Svin göddes ock härmed. Bohvetshalmen sades ej 

 vara dugelig til nägon ting, hvarföre den ock lämnades 

 at ligga qvar pä de ställen af äkern, der det blifvit tröskat, 

 eller kastades han ut at rutna til gödning pä Äppelträ- 

 gärds landet. Boskapen ville ej äta den, icke eller andra 

 Creatur, utan endast i högsta nöd när snön lag öfver 

 marken, och de ej kunde fä nägot annat, dä kunde de 

 tugga litet deraf. Ehuru Bohvetet säddes här nog allmänt 

 i de Ängelska Provincier, sä visste dock Fransoserne i 

 Canada ej deraf, ej eller cultiverade de det nägorstäds 

 hos sig. 



Lysmask. Om aftonen fants uti skogen en art af 

 Lysmaskar: Corpus lineare constans undecim articulis, ante 

 et post acutiusculum ; Longitudo a capite ad caudam 572 

 Iin. Geom. Cölor fuscus articuli dispositi eodem modo ac 

 Onisci. AntennaB breves, lineares. Pedes sex, siti ad an- 

 teriorem corporis partem. Dä han gick, satte han stjert- 

 ändan ned i marken, och sköt sä pä. Bak i ändan 

 pä stjerten satt en materia, som gaf sken frän sig i 

 mörkret, och var af en Ijusgrön färg dä den lyste. Denna 

 lysande materia kunde masken draga in dä han ville, at 

 den icke syntes. Det hade nog rägnat denna dagen, men 

 ändock funnos dessa Lysmaskar krypande fullt under 

 buskarna pä marken, at den syntes likasom beströdd med 

 smä stjernor. Framdeles fär jag tala om et annat slag 

 af Flugor eller Insecter, som | om nattetid under deras 

 flykt i luften, lysa som eldgnistor. M on denne lysmask 

 ej är en variation allenast af de lysmaskar, som äro hos 

 oss? se Linn. Faun. Suec. 584. 



