314 New Jersey. Racoon. 



Den 24 November. 



//ex Aquifo/ium Linn. Spec. 125. växte pä vätländta 

 ställen här och der i skogarna, fast det var bland de 

 säilsyntare trän. Det behäller sinä löf friska och gröna 

 bäde sommar och vinter. De Svenske brukade at taga 

 dess blan, torka dem, stöta sönder, koka i svagdricka, 

 och taga in dem mot hali och stygn. 



Rödt färgades här med Brasilie-trä; äfven med en 

 Trämässa. Blätt färgas med Indigo. 



Svart färgades sälunda: De togo af Bärg-syra {Rumex 

 Acetosella Linn. flor. Suec. 296.) dess gröna blan, ko- 

 kade dem med tyget, som sedän hängdes up at torkas. 

 Sedän koktes tyget med Logwood eller Campechenhout 

 och kopparaska, hvarigenom det sades fä en beständig 

 svart färg. 



Folket spinna och väfva här en stor del sjelfva det 

 de bruka til hvardags kläder. De färga dem ock hemma. 



Lin säddes här af mänga, och blef nog skönt; men 

 Hampa bruktes här icke. 



Akerskötsel. Med handskära skäres E/äg, Hvete och 

 Bohvete; men Hafra skars här med Lia. De handskäror, 

 som här brukas, äro nog länga och smale, samt hela 

 ägget pä undra sidan fuUt med smä tätä tvärskäror. 

 Akern ligger et är i träde, da boskapen under den tiden 

 lämnas frihet at beta derpä. 

 p. 444 Trägardar. Hvar Landtman här pä orten, ehuru usel 



han var, ja äfven de, som kunde säjas ej vara annat, än 

 Torpare, hade vid sin gärd eller koja en större eller 

 mindre Trägärd, upfyld med allehanda nyttiga fruktträn, 

 hvaraf Persike-trän, äppel- och kersbärsträn gjorde det 

 mästa. Se hvad härom är nämnt förut p. 207. 



Litet för middagen foro vi härifrän, och fortsatte 

 resan förbi den Svenska Kyrkan i E-acoon til Peilsgroves. 

 Landet var här pä mänga ställen nog sandigt, och tämme- 

 ligen jämt. Här och der, fast nog glest, syntes enstaka 

 gärdar. Pä de flästa ställen var det öfverväxt med löf- 

 skog, hvaraf ätskilliga slags Ekar gjorde det mästa, och 



