Neiv Jersey. Racoon. 325 



med stillastäende vatten, der dock folket sade sig säilän 

 vara bekajade med denna sjukdom; men det var 2 a 3 

 Grader längre til Norr. 



Andre trodde, at Diseten, eller ens mat ooh dryck 

 ej mindre skuUe bidraga härtil: enkannerligen var deras 

 mening, at de mänga frukters obetänksamma och för 

 giruga ätande ej torde hafva minsta skulden häruti, i 

 synnerhet da nägre frän de gamla länderna kommo hit, 

 och icke voro vane vid detta landets Climat och de frukter 

 det frambringar. Det kan vara en annan sak med dem, 

 som här äro födde, fast det kan ock hafva verkan pä dem. 

 Jag har hört mänga Ängelsmän, Tyskar och andra här i 

 landet beropa sig härutinnan pä egen förfarenhet, och 

 säga, at de ofta försökt, och vore visse derpä, at dä de 

 ätit pä nyckter maga en eller par gängor en Yatten-Melon, 

 hade de inom par dygn Feber and ague, eller Frossan. 

 Det är synnerligt, hvad Fransoserne i Canada flera resor 

 berättat för mig; nämligen, at Frossan är uti Canada en 

 mindre gängse sjukdom, och ehuru de | hvar sommare 

 plantera der en myckenhet Yatten-Meloner, dem de äta, 

 hade de dock nastan aldrig märkt, at nägon der fätt 

 Frossan deraf ; men när de om sorararna kömmit til Illinois 

 (en art Indianer, som bo mäst i samma Latitude, som Nya 

 Sverige eller Pennsylvanien och New Jersey) och ätit 

 endast nägra gängor af de Vatten-Meloner, som der plan- 

 teras, kunde de vara försäkrade derom, at fä Frossan, 

 hvarföre samma Villar altid afräda Fransoserna, at äta af 

 denna frukt. Skulle icke nägon tro, at den starkare het- 

 tan uti Nya Sverige och hos Illinois, som bägge ligga 

 ungefär 5 ä 6 Grader längre til Söder än Canada, pä 

 nägot sätt är behjelpelig här til? Vatten-Meloner plan- 

 teras bäde i Pennsylvanien, Nevv Jersey, och de andra 

 Angelska Nybyggen här i landet til myckenhet af hvar 

 Landtman, som bäde vid hö- och sädes-anden pä nyckter 

 maga, och eljest äter dem i ymnoghet til förfriskning och 

 kylning mot den häftiga hettan, som den tiden här varar; 

 och uti hvilken denna frukt tyckes gifva en alt för be- 

 hagelig läskning. Pä samma sätt äter sä Landtman, som 



