New Jersey. Racoon. 



halfparten ungefär var inkokad. Häraf drack den sjuke 

 vid pass et vinglas fullt hvar morgon pä nykter maga. 

 Det smakar ganska illa, och drager ihop mun och tunga 

 nastan som Alun. Genom detta blefvo ganska mänga här 

 i Racoon botade, hvilka förut fäfängt brukat ätskilligt 

 annat. 



En del togo bladen antingen af Po tentillä reptans 

 Linn. flor. Suec. 456. eller Potentilla Ganadensis Linn. Spec. 

 498, kokade dem i vatten, och drucko samma decoct just 

 da Frossan skulle komma, hvarigenom de blefvo til helsan 

 äterstälde. 



Mänga redo frän sig Frossan. 



Somlige brukade intet, utan Iät honom vara, til dess 

 han gick bärt af sig sjelf. 



Et Fruentimmer, som i en läng tid dragits med p. 463 

 Frossan, och mot den förgäfves brukat ätskilligt, lade 

 efter en Kärings inrädande et stycke Spinnelväf nti en 

 bit stekt äpple, det hon ät och svälgde ned. Detta gjorde 

 hon tvenne resor, de 2 första gängorna hade det ingen 

 verkan; men da hon tredje gängen intagit det, blef hon 

 otroligt sjuk, sä at hvar man mente, at hon skulle dö. 

 Hon föll uti sadan vanmägtighet, at det näppeligen kunde 

 ses, om hon lefde. Ändteligen efter 2 eller 3 timars för- 

 lopp kom hon sig äter före, slapp Frossan och fick sin 

 helsa igen; men det var ock en bäde svär och äfven- 

 tyrlig cur. 



Invänarena vid Mohaks flod i Ne\v Yorks Province, 

 sä Indianer, som de af Europaiskt ursprung, togo roten 

 af Geum rivale Linn. flor. Suec. 461. och stötte eller refvo 

 den sönder mäst til pulver. Somlige koka detsamma uti 

 vatten til dess Decocten bHr tämmeligen tjock. Andre 

 blandade det uti kalit vatten och Iät det stä et dygn; 

 nägra lade det uti Brännevin; af denna lag togs in et 

 Vinglas fullt om morgonen pä nykter maga, den dagen 

 en ej haft Frossan. Detta läkemedel sades der vara et 

 ibland de aldratilförliteUgaste mot Frossan, och säkrare, 

 än China-barken. 



De, som bodde vid Järngrufvor, sade sig aldrig eller 



