342 Pennsylvanien. Philadelphia. 



landet directe fr an Africa, kunna pä längt när ej härda 

 sä ut köiden, som de, hvilka antingen värit födde här i 

 landet, eller ätminstone vistas här en läng tid; sä at när 

 pä de nysskomne tär eller finger f rysä bärt, eller de eljest 

 fä en häftig värk i kroppen eller nägra dess delar, af 

 köiden, hafve de andre, som länge värit här, sä godt som 

 ingen känning deraf. Man har ofta haft exempel, at da 

 Negrarne blifvit directe förde frän Africa, och kömmit 

 hit om vintertiden, har et ej särdeles bistert väder pä 

 fartyget kylt bärt deras lemmar, dä bätsmän och andre 

 vid samma tid näppeligen behöft hafva nägot pä händerna. 

 Det försäkrades, at de här sett Negrar, som fätt af köi- 

 den först en grufvelig värk i benen, och sedän hafva 

 benen af sig sjelfva brustit af midt pä, och f allit med 

 kött och alt aldeles frän kroppen. Säledes händer med 

 människor här, hvad i örtriket ofta rönes vid Södra län- 

 ders växter, innan de hinna vänjas vid et kallare Climat. 

 Priset pä Negrar är här ätskilligt, alt efter deras älder, 

 hälsa och de slögder de kunna. Man gifver för en full- 

 vuxen Neger frän 40 til 100 Pund PennsylvanisB mynt; 

 p. 480 ja I exempel finnas, at man gifvit här i staden 100. Pund 

 Sterl. för en Neger, och den, som dä köpte honom sä 

 dyrt, hade ej velat sälja honom sedän för samma Summa. 

 En Neger-Flicka eller Gässe af 2 eller 3 ärs älder, kan 

 näppeligen köpas under 8, 10 til 14 Pund Penns. pen- 

 ningar. De som nu denna tiden gifva Negrar sin frihet, 

 äro icke allenast Quakare, utan äfven rätt sä mänge af 

 andra; hvilket sker pä det sätt, at om en husbonde eller 

 matmoder haft en trogen Neger, som gätt dem väl til- 

 handa, och samma husbondfolk skiljas genom döden här- 

 ifrän, gifva de stundom ät en sadan trogen Neger sin 

 frihet; men det är dock nägon omkostnad dermed; ty de 

 mäste dä lägga af nägra penningar til den sammas under- 

 häld, dä den blifver gammal, at ej nöden skal tvinga ho- 

 nom, at göra illa, eller, at han skal ligga andra til besvär; 

 ty gemenligen blifva sadan a frigifna Negrar tämmeligen 

 late. De barn, som äro födde af en sadan Neger, innan 

 den blifvit frigjord, mäste vara likafuUt Slafvar, fast 



