Pennsylvanien. Philadelphia. 343 



Fadern eller modern blifvit fri; men de, som blifva födde 

 efter den tiden Föräldrarna blifvit frigjorde, äro frie. 

 Negrarne hafva här i landet mycket större friheter, ooh 

 blifva bättre handterade och födde, än uti Westindien; 

 de njuta samma underhäld, som annat tjenstefolk, och 

 hafva i alt mäst samma förmoner, endast at de mäste 

 tjena för hela sin lifstid, och fä ingen lön, mer än det 

 deras husbönder af egen godhet gifva dem; men eljest 

 halla de dem här med kläder. Uti Westindien, i synner- 

 het hos de Spanska, handteras Negrarna mycket obarm- 

 hertigt. Hvadan sker, at näppeligen kan nägon skrämma 

 de mästa af de här | pä orten varande Negrar med mera, 

 än at säja, det en har tanka, at sälja en sadan til West- 

 indien. Det har man margfalliga rön pä, at om man är 

 för flat med detta folket, blifva de snart sä treskna och 

 sjelfgoda, at mängen ej skal fä dem längre, än de sjelfve 

 behaga; derföre är en Faderlig aga dem sä nödig, som 

 halfva födan, om husbonden annars vii hafva nöjaktig 

 nytta af dem. 



Ar 1620 förde et Holländsk skepp frän Africa Negrar 

 til Norra America, hvaraf 20 blefvo sälde i Virginien, 

 hvilka säjes värit de första Negrar, som kömmit til dessa 

 orter. När Villarne eller Indianerne, som da i myckenhet 

 voro här i landet, fingo först se dessa Negrar, trodde de 

 fuUeligen, at de voro sjelfva Hin ondes af vei, och at man 

 fört dit en skepslast med djeflar: de kallade dem sedän 

 en langan tid Manitto, et ord, som pä Villarnas spräk be- 

 teknar bäde Vär HErre och hin onde. Nägon liten tid förut, 

 när Villarne fingo se det första Europeiska skepp segla 

 up för deras Floder, mente de, at det var Gud sjelf, som 

 da kom, och var derpä, som jag sjelf hört dem b erättä, 

 om sinä förfäder. Sä växlades alt om hos Indianerna. 

 Nu mera hafva de mildare tankar om Negrarna; ty denna 

 tiden bo ätskilhge af förrymde Negrar ibland dem, och 

 äfven äro gifte med dem, det jag sjelf sett. Som man 

 da redan haft här Negrar uti 130 är, och vintrarne här, 

 i synnerhet i New Ängland och New Y'ork, ofta äro sä 

 stränga, som nägonsin hos oss i Sverige; sä frägade jag 



