Pennsylvanien. Philadelphia. 346 



Negrarnas Förgift. Det är af ätskilliga skrifter be- 

 kant, at Negrarne uti Södra America hafva et slags För- 

 gift, hvarmed de kunna taga lifvet af hvarandra, och det 

 ej pä ögnablecket, utaii pä en läng tid efter det den tagit 

 förgifftet in, som de velat afhända lifvet. Samma konst 

 kunna ock de Negrar, som finnas här i landet. Derpä 

 gifvas mänga Exempel. Alla Negrar hafva dock sig ej 

 detta förgiftet bekant, utan endast nägra fä, ooh är märk- 

 värdigt, som säges, at de, som gifva förgiftet, veta ock 

 bot deremot; men ej, eller säilän, andre. Deraf händer, 

 at om en Neger märker sig vara förgiftad, och vet af 

 hvem det skedt, gär han tilbaka til honom, och med 

 penningar eller goda ord förmär honom, at gifva sig bot 

 emot det onda han förut gifvit honom; men om den 

 Negern är arg, nekar han, bäde at han gifvit honom 

 nägot samt at han vet bot för den andras sjuka. Detta 

 Förgift dödar ej straxt, utan löpa ibland flera är förbi, 

 innan den sjuke dör; men frän den stund han tagit För- 

 giftet, börjar han träna smäningom bärt, och kan efter 

 den dagen ej j hafva nägon beständig helsa. Den, som p. 484 

 blifver förgiftad, kan of ta märkä mäst sjelfva ögnablecket, 

 da han fätt Förgiftet. Gemenligen förgifta Negrarne sä- 

 dana, til hvilka de bära hat. I sjmnerhet, om det är 

 nägon Neger, som förer sig ganska väl up, som älskas af 

 sin Husbonde mycket, som likasom vii skilja sig frän de 

 andra Negrarna, och ej gerna omgäs med dem. Ofta ock 

 af andra orsaker. Sallan gifves nägot Exempel, at de 

 vägat med detta Förgift skada sit Husbondefolk; tör 

 hända, antingen derföre, at de handteras här gemenhgen 

 ömt, eller at de frukta det Husbonden sedän snart skulle 

 märkä det, och da vore intet straff sä härdt, det en sadan 

 Neger ju mäste undergä. De Iata ej veta, hvaruti detta 

 Förgiftet bestär, utan halla det otroligen hemligt; men 

 det är trohgt, at det mäste vara nägon ting, som är 

 mycket allmänt, och som finnes pä alla orter i verlden; 

 emedan de kunna sä lätt fä det hvar de hälst vistas. 

 Det kan för denna orsaken skul ej allena vara den ört, 

 som somlige Lärde ment; emedan den pä de fläste orter 



