Nya Jersey. Pennsneck. 357 



delen af trädet, eller blef det mycket skört, eller kunde 

 rötterna ej mera draga tilräckelig föda at det, eller bör- 

 jade det gä ut af nägon annan orsak. Häraf skedde, at 

 da de starka stormarna kommo, hvilka ibland pläga här 

 infalla, brötos desse trän af, dels strax ofvanför roten, 

 dels midt pä, eller ock up vid skatan, eller rycktes det up 

 med rot och alt; hvarföre man fär räkna stormarna ibland 

 en af trädens dödar här pä orten. Skogarne äro säledes 

 f ulia af Stora kuUf alina trän, hvilka kastats omkull genom 

 nägon af förenämde orsaker. Härtil kan ännu skogselden 

 läggas, som ibland här slipper lös, dä träden ned vid 

 roten til halfparten, och mera, afbrännas, hvarigenom de 

 sedän sä lätt af vädret omkullbrj^tas. Dä jag reste genom 

 dessa skogar, gaf jag med f Iit akt uppä, om jag ej af 

 trädens läge kunde märkä, hvilka väder här värit de 

 häftigaste; men jag kunde icke sluta nägot visst deraf; 

 ty de lägo omkull frän alla väderkanter. Hvaraf jag kunde 

 se, at det väder, som kom frän den sidan, der trädets 

 rötter äro kärtast och svagast, eller eljest der det hafver 

 den minsta styrkan at stä emot, stjelper det samma om- 

 kull, eller brytes det af. Säledes dö beständigt de gamla 

 träna bärt, och lämna de unga rum, at uprinna i deras 

 ställe. De nedfallne trän ligga och rutna bärt pä marken, 

 antingen fortare, eller längsammare, och föröka sälunda 

 svartmyllan. De löf, som här om hösten i myckenhet 

 nedfalla, f oras af vädret omkring, men fast|na gemen- P- 600 

 ligen altid pä ömse sidor af dessa nedfallna trän, der de 

 merendels blifva qvarliggande, och hjelpa til, at pä det 

 stället föröka svartmyllan. Et nedfallit trä ligger i flere 

 är, innan det blir bärtrutnat aldeles til mulL När et trä 

 bläser omkull, sä at roten tillika rifves up, följer gemen- 

 ligen en hop mull med roten, som en tid sitter dervid. 

 Dä det faller ned, gör det en liten hög, som sedän blifver 

 ökad af de löf, hvilka stanna vid roten. Häraf upkommo 

 en myckenhet smä ojämnheter af helt smä gropar och 

 högder i skogarna. Häraf tiltager ock svartmyllan mera 

 pä somliga ställen, än pä andra. Hvad trädens rutnande 

 vidgär, sä voro somliga slag mera benägna dertil än andra. 



