364 Nya Jersey. Racoon. 



509 



deras husbönders särskildta tilständ dertil; gör han emot 

 nägondera af dessa stycken, mäste han (til ex.) i Penn- 

 sylvanien böta 50 Pund i samma lands penningar, fast 

 han ock hade Cautionister, och fast han ägde Gouver- 

 neurens Licence; ty Föräldrarna eller husbönderna söka 

 Prästen, och bry sig ej om Löftesmännernaj utan lämna 

 honom frihet, at sjelf taga ut sin skada af dem. Men 

 har han Föräldrarnas eller husböndernas bifall, sä mä han 

 göra det fritt utan fara. Än är ingen Präst tillätit, at i 

 ägta-band tilhopa knyta en Neger eller Morian med nägon 

 hvit eller af Europseiskt ursprung; den, som deremot 

 bryter, är, efter Pennsylvanska Lagen, fallen til 100 

 Punds böter. 



En rolig sed är här vid somliga giftermäl dessutom 

 brukelig, nämligen, om en Enkä lämnas efter sin man uti 

 Stor fattigdom och skuld, eller at hon väl har nägot qvart, 

 men at det pä längt när ej spisar mot det hon är skyldig 

 efter sin man; och en annan sedän friar til henne, bestär 

 of ta vid och under sjelf va vigseln hela hennes präktiga 

 Brud I klädnad pä hennes hedersdag endast deri, at hon 

 träder fram för Prästen til Brudstolen och vigseln i blotta 

 och bara särken, och lämnar sin förra mans Creditorer 

 frihet, at taga bäde hennes kläder, och alt annat, hvad i 

 samma hennes förra mans bo finnes; och derefter är hon 

 icke förbunden, at betala nägot mera för sin förra mans 

 skuld, emedan hon lämnat dem alt, ända til sinä gäng- 

 kläder, och ej behällit utaf altsammans mera, än bara 

 blotta Lintyget, at skyla sin blygd med, det bäde lag 

 och anständighet ej kan neka henne, at taga sä mycket 

 med sig. När vigseln är förrättad, och hon nu icke mera 

 hörer til dess förra man, kläder hon pä sig de kläder, 

 som hennes nya man henne förärt. Vara Svenska Präster 

 hafva ätskilliga gängor här pä orten ej fätt läta sig un- 

 derligt förekomma, at se Enke-brudar framträda för sig 

 uti en sä sparsam och mindre vidlyftig brudeskrud, som 

 Kyrkoböckerne utvisa, och deras egna berättelser. Uti 

 Angelska Gazetterna här i landet, har jag ock of ta sett 

 denna roliga plägsed omtalas, och bland andra päminner 



