Inledning. XIX 



tröja och en stackot, ovälig kjortel, som ej räckte midt 

 pä benet." Kalm beklagar sig öfver de kanadensiska da- 

 mernas fäfänga och modedärskap; alit skulle vara efter 

 nyaste modet, ,;men olyckan var att det de togo för nyaste 

 modet hade ibland blifvit gammalt och aflagdt i Frank- 

 rike, ty som skeppen endast en gäng om äret, eller i juli 

 och augusti mänader, kommo hit frän Frankrike, sä blef 

 det i Kanada hela det följande äret det nyaste modet hvad 

 desse fört med sig eller ock ibland af skalkhet inbillat 

 dem". Kalm fann kvinnorna i Montreal vackrare än dem 

 i Quebec, och dock blefvo de senare i allmänhet tidigare 

 gifta än de förra. „]ag tyckte ock", säger han, ,;att de i 

 Quebec voro för mycket frie och att de i Montreal hade 

 en mera prydande blygsamhet"; de voro icke heller „all- 

 deles sä flyktige, utan mera fallne för arbete". I Quebec 

 gjorde de blott nägot stygn pä sin söm; ,;Och dä nägon 

 ungkarl, bekant eller främmande, kom in, kastades sömmen 

 bort, och göromälet blef i stället att sätta sig bredvid den 

 inkomna, prata, le och flasa med honom och Iata tungan 

 gä som lärkevingar, om ej fortare, och dä kom an pä att 

 veta artigt raillera och inkasta tvetydiga ord, och det hette 

 dä avoir beaucoup d'esprit" (ss. 372 ff., 21Q 1, 236 f.). Man 

 bör läsa Kalms iakttagelser om kvinnorna i Kanada full- 

 ständigt; säsom ocksä andra författare anmärkt, sakna de 

 icke sitt behag. 



Den karta, som i förordet tili andra delen af Kalms 

 Resa utlofvades tili denna del, kan icke bifogas. Vid 

 ett besök i Stockholm senaste höst har jag i Vetenskaps- 

 akademiens bibliotek ytterligare försäkrat mig om att Lewis 



