Nya Jersey. Racoon. 21 



de sedän skickas til andra länder. De gamle Svenske 

 sade, at Villarne fordom ätit alla andra djurs kött, undan- 

 tagandes dennas. Man har ibland haft dem hei tama. 



Raccoon eller Espan är förut nägot omtalt i andra 

 Tonien af denna Resan p. 228 och 327. Här vii jag än lägga 

 nagot til om detta djurets lefnads art i dess fädernesort. 

 Det kallades af Ängelsrnän här öfveralt Raccoon, et namn, 

 som de tvifvels utan länt af Yillarna. De HoUändska 

 kallade honom Hespan, de Svenske Espan, och lro(j[uoirne 

 Attijhro. Han har gemenligen sin boning och tilhäll nti 

 iholiga trän: ligger om dagen stilla, och gär da aldrig ut, 

 om det ie ke är mycket mörkt och mulit väder, dä han 

 ibland kan väga sig fram; men hans förnämsta tid är om 

 natten, da han vandrar omkring och söker sin föda. Flere 

 berättade, at han kan, dä det är elakt väder, i synnerhet 

 om det snögar och yr, ligga hela veckan inne i trädet 

 nti sit bo, utan at ga ut, och pä hela den tiden ej lefva 

 af annat, än at han dir och suger sinä ramar. Hans mat 

 är atskillig slags frukt, som Mays, medan axen ännu äro 

 blöta. I trägardar gör han ofta stor skada pä äpplen. 

 Castanier, Plommon och villa Vmdrufvor äro bland hans 

 behageliga rätter: kan han komma öfver foglar eller fogle- 

 bon, sä glömmer han bärt ali barmhertighet. 1 höns-hus 

 är han en farlig gäst: finnei- han hönsen pä deras ägg, 

 biter han först ihjäl dem, och äter sedän up äggen. Han 

 fangas dels med hundar, som upsöka och röja hans göm- 

 mor och de iholiga trän iian | ligger uti: dels med giller p- 25 

 och fällor, i hvilka gemenligen sättes et stycke af en höna, 

 fogel, eller fisk til bete. Han ynglar i Maji, gör da sit 

 bo i iholiga trän, och har gemenligen 2 a 3 ungar. Köttet 

 ätes af ätskilliga. När han Springer, löper han jämnföttes 

 som en Björn. För denna och andra dess egenskaper 

 förde mänge här pä orten honom biand Björne-slägtet. 

 För skinnet gafs nu i Philadelphia 18 pences. De sades 

 nu vara här pa orten mycket förminskade mot det de 

 varit i forna tider; men längre in i landet finnas de i 

 myckenhet. Om härens nytta för hattmakare: om den 

 lätthet man har at fä Espan ganska tam: om dess syn- 



