Nya Jersey. Racoon. 35 



Den 11 Martii. 



Hackspikar. Af elettä slägtet fans här i landet alJa 

 de, som äro beskrefne och med lefvande färgor afritade 

 uti Herr Catesbys dyrbara verk, kalladt the Naturat History 

 of Carolma, samt dess första Tome. Jag vii här endast 

 upräkna dem, och nämna kärteligen et och annat om deras 

 egenskaper; men utförlig beskrifning pä dem läinnas til 

 et annat tilfälle: 



Picus principalis. Linn. eller Piciis maximus, rostro 

 albo, Catesb. nat. Hist. of Carol. Voi. I. p. 16. t. 16 fin- 

 nes här, dock mycket säilän, och det endast en viss tid 

 om äret. 



P/cus pi/eatus. Linn. är förr omtald uti andra Tomen 

 af denna Resa p. 271. 



Cuculus auratus. Linn. eller Picus varius major, alis 

 aureis, Catesb. Nat. Hist. of Carol. Yol. I. p. 18 t. 18. fans 

 nog här pa orten, och kallades af de Svenska Hittock; 

 äfven af somliga Piut, hvilka bägge namn han sades hafva | 

 af sit särskildta läte. Han sitter mäst altid pä marken, p. -^3 

 och fmnes ej hacka i träna. Han föder sig gemenligen 

 af Insecter; men blifver ibland sjelf et rof för Hökar. 

 Desse äro merendels mycket fete, och hafva et välsmakeligt 

 kött. Som han är här hela vintren, och da inga Insecter 

 sä lätt stä til fängs; sä lärer han tvifvelsutan da äta nägra 

 slags gräs- eller ört-frön pä marken. Dess utseende och 

 andra dess egenskaper visa, at han är rätteligen skild frän 

 Hackspikarna. 



Picus Carolinus. Linn. eller Picus varius, ventre rubro. 

 Catesb. Nat. Hist. of Carol. Voi. I. p. 19. t. 19. fmnes 

 äfven här. Han är mera högröd och glänsande, än han 

 finnes hos Catesby afmälad. 



Picus varius medius quasi villosus. Catesb. Nat. Hist. 

 of Carol. Voi. I. p. 19. t. 19. finnes här i myckenhet: gör 

 ibland skada pä äppel-träna, i det han hugger öfveralt 

 häl pä dem. Denne torde kunna kallas: Picus per mediani 

 longitudinem dorsi subvillosus, rectrice prima laterali 

 tota alba. 



