36 Nya Jersey. Racoon. 



P/cus eryihrocephalus. Linn. eller Piciis capite toto 

 rubro. Catesb. Nat. Hist. of Carol. Voi. I. p. 20. t. 20. 

 fans äfven nog liär i landet, och kallades af de Svenska 

 endast Hackspit, hvilket namn de likaledes gäfvo alla de 

 andra, da allenast Cuculus auratus undantages. Denne är 

 skadelig bäde pä Mays-landet och i äppel-trägärdarna; ty 

 lian hackar sönder Mays-axen, och äter up äpplena. Som- 

 liga är infinner han sig i stort antal, i synnerhet där sota 

 äpplen växa, dem han sä upäter, at ej mera än toma skalet 

 p. 44 sitter qvart. | För nägra är tilbaka fingo de 2 pence för 

 hvart denna foglens hufvud af den allmänna Cassan, pä 

 det desse skadelige foglar skuUe utödas; men sedän blef 

 samma lag uphäfven. De äta ock olion mycket gärna. 

 De fara mäst mot vintern bärt til Söder; men när de 

 ännn vid vintrens början blifva i myckenhet qvar nti 

 skogarna, spär folket däraf en nog blid och lindrig vinter. 

 P/cus varius minor, vontr-e luteo. Catesb. nat. Hist. af 

 Carol. Voi. 1. p. 21. t. 21. Af denna fans här mer, än 

 mängen ville; ty denne, sä väl som den näst föregäende 

 och de nästföljande Hackspikar, voro ganska skadelige för 

 äppelträna. 



Picus varius minimus. Catesb. nat. Hist. of Carol. 

 Voi. I. p. 21. t. 21. finnes här i myckenhet, och är af alla 

 Hackspikar den skadeligaste för äpple-trägärdarna; emedan 

 han är dristigare och näsvisare än de andre. Han hugger 

 fullt med smä häl i äppelträden til 3 ä 4. Iin. djuplek; 

 och da de satt sig pä et ställe pä stammen och huggit 

 et sädant häl, hugga de straxt et annat horizontelt tätt 

 bredevid det förra, och fortfara gemenligen sä därmed, til 

 dess de gjort en Cirkel af sädana smä hai rundt omkring 

 trädet. Häraf ses, at äppelträden här i trägardarna äro 

 fulle med Cirklar rundt omkring stammarna, den ena Cir- 

 keln öfver den andra, ofta bara 1/2 digit. Geom. imellän 

 Cirklarna. Stundom hugga de dessa häl sä tätt bredevid 

 hvarandra, at trädet däraf torrkas bärt. Denne är det, som 

 Herr Catesby äfven anmärker, sä lik til färg och andra 

 egenskaper Picus varius medius quasi villosus, at man 

 lätteligen kunde taga dem bägge för en och samma, om 



