Nya Jersey. Racoon. 37 



ej den|ne vore nog mindre, än den förut nämde. Bägge p. 45 

 hafva de samma skadeliga plägsed, at hacka hai pä äppel- 

 träden. Denne kunde kallas: Picus medio longitudinali 

 dorsi subvilloso, rectrice prima laterali alba maculis qua- 

 tuor nigris. 



Sill-häppetässor kallades här af de Svenska en art 

 af grodor, livilka började denna ärstiden at ropa om aft- 

 narna ocii nätterna uti morasen, samt stora vattupussar 

 och diken. De hafva fätt namnet däraf, at de om Yaren 

 börja ropa just den tid, da man begynner fiska efter den 

 här sä kallade Sillen, hvilken dock är mycket skild fran 

 den af samma namn i Europa. Desse grodor hade et 

 synneriigt läte, ej likt vara vanhga Europeiska grodors, 

 utan nägorlunda som större fogiars qvittrande, som ungefär 

 lärer kunna uttolkas med piiit, piiit. Härmed höllo de 

 sedermera ut en god del af vären, begynte gemenligen 

 strax efter det Solen gätt ned, och höllo sä ut, til Solenes 

 upgäng. Ljudet var väl fint; dock sä jällt, at det kunde 

 höras pä längt häll. När de väntade rägn, skreko de 

 längt argare än eljest, begynte ock da ibland midt om 

 dagen, eller da det började muina til, och fölgde gemen- 

 ligen rägn inom 6 timar därefter. När det den 16 föl- 

 jande Martii snögade och yrde hela dagen, hördes om 

 aftonen ej tecken til en enda, och under hela tiden det 

 sedän var kalit och snön läg qvar pa marken, hade köiden 

 sä stillat deras läte, at ej det minsta gny hördes; men sä 

 snart blid väderlek inföll igen, började de ä nyo med lika 

 fuU hals som förr. De äro denna tiden ganska rädde, sä 

 at det var svärt, at fä fatt pä nägon; ty sä snart en | 

 kommer nägot när, där- de vistas, tystnade de alle, utan p. 46 

 at nägon visade sig. Det tyckes, som de halla sig hei 

 och hälinä under vattnet, och endast halla näsändan up, 

 dä de ropa; ty när jag sakta kom til rumet, där de voro, 

 kunde jag ej se en enda hoppa ned uti vattnet: jag kunde 

 ej fä fast nägon, innan jag mäste ösa ut en hei vattupuss, 

 däri de hade sit tilhäll. Deras färg är smutsig grön, 

 strödd här och där med brunaktiga fläckar. När en rör 

 vid dem läta de och qvida: de sätta sig ock dä ibland i 



