42 Nya Jersey, Racoon. 



som Potatoes. Herr Bartram berättade, at Villarne längre 

 up i landet äta ej allenast ännu dessa rötter pä förenämde 

 sätt, hvilka uti god smak ej gifva Potatoes efter, utan de 

 samia ock ärterna, som finnas i dess skidor, och tilreda 

 dem pä samma sätt som andra ärter. Denna Villarnas 

 Hopniss är Glycine (ajnos) foliis pinnatis ovato-lanceolatis. 

 Linn. hort. Ups. 227. Spec. 753. 



Kätniss var en annan af Villarna sä kallad ört, hvars 

 rot de äto, dä de fordom bodde liär. De Svenske bruka 

 ännu samma namn. Hon växer pä sanka, gyttjoga och 

 mycket väta samt blöta ställen. Roten är af en oval 

 skapnad, de mästa af 172 Geom. tums längd, och P/^ 

 sadan tums tjocklek midt pa: men somlige hafva ock värit 

 af en knyt-näfvas storlek. A"illarne brukade dessa rötter 

 antingen kokade, ellei- ock stekte i aska. F]n och annan 

 af (le Svenska ato dem ock, när de Villske voro här, och 

 tyckte dem smaka väl; men nu för tiden var ingen som 

 brukade dem. Kn man af 91 ars alder, vid namn Nils 

 P- ö2 GöSTAF.soN, I berättade, at lian of ta i sin ungdom ätit dessa 

 rötter, samt at de dä smakat honom mycket väl: lade 

 ock därtil, at Villarne, i synnerhet Yillskorne, brukade dä 

 vid Pingestiden fara ut pä holmar, och där gräfva up 

 dessa rötter, samt föra dem hem: och sä länge de dem 

 hade, brytUle de sig icke om annan föda. De sades nu 

 vara ganska mycket utödde af Svin, hvilka skola vara alt 

 för snäle efter dem. Boskapen äter ock gärna dess blan. 

 Jag Iät sedän steka nägra af dessa rötter, de smakade i 

 mitt tycke ej illa, fast de kändes nägot mjölige. Smaken 

 var ej olik Potatoes. När Villarne ännu komma hit ned, 

 och fä se Europeernas Rofvor, kalla de dem äfven Kätniss. 

 Denne nu omtalte Kätniss, är en Sayittaria, och lär endast 

 vara en variation af var Svenska Sagittaria (sagittifoUa) 

 foliis sagittatis acutis. Lmn. Flor. Svec. 780. 869. ty hela 

 örten ofvanför jorden är lik den samma i alt, endast at 

 under jorden bulbi pä den Americanska äro nog store. 

 Herr Osbeck uti sin Chinesiska Resa p. 208. och 253. 

 nämner, at Ohineserne plantera en Sagittaria, hvars rötter 

 de äta, hvilken tyckes ofelbart vara aldeles samma varia- 



