64 Fensylvanien. Philadelphi 



de här i landet vildtväxande örter först kom i blomma, 

 stod i bästa fägring, hade mogna frön, hvad jordrnon den 

 hälst älskade, m. m. skuile taga för mycket rum bärt, 

 och göra verket för vidlyftigt; de fläste läsare torde ock 

 ganska litet fräga efter en dylik af dem sä kallad Bo- 

 tanisk curiositet. Jag vii därföre spara alt sädant til et 

 annat verk, som enkom kommer at handia om de Norra 

 Americanska växter, och endast här orda om de örter och 

 trän, som för nägon synnerlig egenskap förtjena vara 

 bekante. 



Den 12 April. 



Om morgonen reste jag up til Philadelphia, och de 

 orter däromkring, at se efter, om flera örter voro här 

 framkomne, eller stodo här at finna, än ned nti Racoon 

 och Nya Jersey. Den väta väderleken, som nu värit i 

 nägra dagar förut, hade tämmeligen skämt vägarna pä 

 lägländta och leraktiga ställen. 



Löfven, som fallit förleden höst, hade sä öfvertäkt 

 marken, at de lägo til en tvärhands tjocklek därpä. Som 

 detta syntes hindra gräsväxten, sä brukade största delen 

 81 här midt i eller | ock vid slutet af Martii mänad, stil. 

 vet. at tända eld pä dem, och bränna dem up, pä det 

 gräset desto friare mätte iipkomma. Jag säg pä mänga 

 ställen i dag mai"ken sä afbränd. Men om detta gagnar 

 pä et sätt, sa skadar det pä mängfaldigt annat. Alla unga 

 telningar af hvarjehanda trän blifva tillika upbrände. Häraf 

 minskas skogen, sä at pä sadana ställen, där de i flera 

 är värit flitige med dylik bränning, äro bara gamla trän, 

 hvilka, dä de blifva bärthuggne, lämna en bar och skoglös 

 mark efter sig. Frön af allahanda trän och örter brännas 

 tillika up, eller mistä atminstone genom elden sm groende 

 kraft. En stor del örter, och de mästa slags Gramina, äro 

 här herbne annuce, eller som ärligen böra sas. Dessa frön 

 ligga bland löfven: när dä löfven brännas up, sä upbrinna 

 desse tillika. Här hafve vi en ny orsak til den förr (Tom. 

 2. p. 486. Tom. 3. p. 61.) omtalta allmänna klagan, at nu 



