Pensylvanien. 65 



finnes mangfalt mindre gräs och örter i skogarna, än i 

 forna tider. En hop torra trän, eller iholiga, brinna ibland 

 tillika up, som annars kunnat tjena til ved, da skogen 

 därmed blifvit spard. Mat-jorden förminskas ock här- 

 igenom: at nu lortiga flerahanda skador. At hindra detta, 

 hade Regeringen här pä orten nyligen utgifvit en lag, som 

 förbjuder alt sädant brännande; men hvar och en gjorde 

 ändock, som han ville, och alla tadlade pa samma lag. 



Skogslöss funnos nu i myckenhet i skogarna. De 

 äro et elakt pack at dragas med. Sä snart en där satt 

 sig ned pä nägon stubbe, eller stäck, eller pä sjelfva 

 marken, kom hela svärmen up pä kläderna, och smog sig 

 sä oförmärkt pä bara krop | pen. Deras elaka egenskaper, p. 82 

 m. m. finnas omständeligen omtalte i Kongi. Sv. Veten- 

 skaps Academiens Handl. för är 1754. p. 19. och följande, 

 där Läsaren torde finna det, som härutinnan förnöjer dess 

 vettgirighet. 



Petrificerat Trä gafs mig i dag, som blifvit funnit i 

 Racoon, djupt ned i jorden. I detta trä syntes bäde fibrer 

 och safringar helt tydeligen. Det tycktes värit et stycke 

 af Hickery; ty det var i alt det sä likt, som hade det 

 njdigen blifvit huggit frän stäcken. 



Musselskal, af det slaget, som Ängelsmännerne kalla 

 Clam, och hvaraf Yillarne göra sinä penningar och pryd- 

 nader, (om hvilket längre f ram mera,) fick jag äfven i 

 dag til skänks. Desse voro ej nya, utan sädana, som finnas 

 nastan öfver hela Nya Jersey djupt ned i jorden, dä de 

 gräfva brunnar. De lefvande fäs nu endast i sait vatten 

 vid Hafvet; men desse hade de funnit i Racoon 8 eller 9 

 Ängelska mii frän floden Deliaware, och nastan 100 mii 

 frän Hafvet. 



Om aftonen reste jag til Herr Bartram. 



Den 13 April. 

 Dagen användes til hvarjehanda Botaniska anmärk- 

 ningar. 



Geting-nästen hängde 2 me stycken i en hög Lönn 

 ofvan för vatnet. De voro bygde aldeles hka med vara 



5 



