70 Nya Jersey. Racoon. 



88 namn af Hirundo cauda \ aculeata americana; och af Herr 

 Arcliiat. och E-idd. Ltnn^us i 10:de edit. af dess Syst. nat. 

 p. 192. kallas de Hirundo (pelagica) rectricibus sequalibus 

 apice subulatis nudis. 



Jord-Svalor äro Hirundo riparia Linn. De finnas 

 öfveralt i Norra America, ocli göra sinä bon i jorden vid 

 branta sidor af äar, älfvar och sjöar. 



Martins kallades här af Ängelsmännerna en art af 

 Svalor, som är beskrefven och med naturliga färgor af- 

 tagen uti Herr Cateskvs Nat. Hist. of Carol. Voi. I. p. 51. 

 t. 51. där den kallas Hirimdo 'purpurea. Desse äro här 

 ej sä allmänne, som de föregäende. Jag säg pä flera 

 ställen, at de med flit lätit bygga smä hus af bräder utan 

 för väggarna för dem, at göra sinä bon uti; ty de voro 

 mycket mone om, at hafva dem vid garden; emedan sä 

 snart de blifva varse en hök eller kräka, drifva de dem 

 antingen bärt frän gärden, eller gifva de i tid med sit skri 

 och Ijud varaing ät hönsen, at en fiende är i nägden, för 

 hvilken de böi"a vakta sig; därföre ock, sa snart hönsen 

 höra dessa svalor göra et sädant anskri, löpa de alle hastigt 

 bärt och göma sig. 



Den 17 April. 



Musträd sä kalladt af de Svenska är en liten buske, 

 som växte i backlidar mot kärr-, och stod nu som bäst i 

 blomma. De Ängelske kallade honom Mousewood, som 

 betyder det samma. De som bodde uti Albany, kallade 

 honom Leatherwood; emedan dess bark är seg som läder. 

 Fransoserne uti Canada Bois de plomb; emedan sjelfva | 

 p. 8'.t trädet är sä mjukt och segt som bly. När Indianerne 

 fordom bott här bland de Svenska, hafva de tagit barken 

 af denna buska, och gjort däraf korgar, rep och annat, 

 emedan den är ganska seg, och sä stark som barken af 

 Lind. Pa manga ställen här i landet bruka sä Angelsmän 

 och Holländare, som Fransoser i Canada, barken til det 

 samma, hvartil Lindebark annars brukas; i S3ainerhet 

 brukas den til rep, eller eljest at binda med. Trädet i 



