Pensylvanien. Philadelphia. 117 



stycken hem | ma frän Surinam i Södra America. Af alla p. 149 

 dessa 3 slags omvända Americanska Hedningar, nämligen 

 frän Grönland, Norra America och Södra America, kommo 

 nu nägra at mötas i nj^a York. Jag hade sjelf ej tilfälle, 

 at se dem; men alle, som dem sett, och jag därom talade 

 med, trodde sig helt Ijusligen hafva funnit, at ehuru desse 

 3:ne Americanska folkslagen voro komne frän sä ifrän 

 hvarandra vida aflägsne orter, hade de dock alle i det 

 mästa aldeles lika lineamenter och skapnad, endast at de 

 frän Grönland var til växten nägot mindre; sä at de häraf 

 dömde, det alle desse 8 slags Hedningar i forna tider 

 härstammat af en och samma Noachs efterkommande, ja 

 af en ännu längre ned varande Stamfader. Huru vida de 

 träffat rätt, kan jag ej säga. 



Mogna Kersbär ät jag i dag första gängen detta är; 

 de började ock nu blifva mera allmänna, och ej sä dyra. 



James kallades et slags rötter, som folket i den var- 

 mesta delen af America mycket planterar sig til mat, pä 

 samma sätt, som vi göre med Poteter. I dag smakade 

 jag dem första gängen hos Herr Franklin. Man har ej 

 ännu budit til, at plantera dem här, utan de voro hitförde 

 med skepp frän Westindien eller den hetaste delen af 

 America, och ätas här som raritet. De äro til färgen 

 hvita, och smaka mäst som de allmänna Poteter, ja näppe- 

 ligen sä väl, sä at jag ej ser, huru det lönar mödan, at 

 plantera dem hos oss, om de ock här kunde komma fort: 

 Dioscorea alata Linn. Spec. 1033. 



Ost göres nog här pä orten, dock sades denne ej 

 vara sä god, som den frän Angeland. Somlige pästodo 

 dock, at när denne blir gammal, skal han ej vara sämre 

 än den nyssnämde. Jag tyckte ock, at ätskillige slags 

 Ostar, gjorde här pä orten, näppeligen gofvo de Ängeiska 

 efter i godhet. En man frän Boston i Nya Angeland be- 

 rättade, at somlige där göra ganska skön Ost, och skal en 

 af deras hemligheter därvid bestä däri, at om en läter 

 korna gä pä sädana ställen, där det är sait vatten, skal 

 Östen pä längt när ej blifva sä god som när de gä, hvarest 

 vatnet är friskt; därföre skola somlige där pä orten, som 



150 



