198 Fort St. Frederic. 



Cochleis, och andra sädana. De Petrificata, som i syn- 

 nerhet finnes häruti, äro desse: 



Petrefactum Conchce str/atce Pectinites. Af denna fin- 

 nes liär det mästa. Där rakas ibland stora hällar*, som ej 

 äro annat än en hopgyttring däraf. Större delen af dessa 

 Conchce äro bara smä, säilän nägon, som gär öfver 1^/2 

 tums längd. Mästadelen äro endast en tum länga. Där 

 finnes 2:ne slags petrefacta. Det ena visar allestäds pa 

 och uti stenen impressioner af superficie convexa & con- 

 cava af Musslan; men ej det ringaste tecken til skal, utan 

 bara impressioner. Det andra visar sjelfva skalet sitta 

 qvar uti stenen, sa at det lielt tydelig'en kan skönjas sa- 

 som Ijust, ifrän sjelfva bärget, som är svart. Af bägge 

 desse slagen finnes ganska mycket uti stenen; dook sy- 

 nes impressionerne vara flera. Somlige äro ganska mycket 

 convexa, i synnerhet midt pä, at det stär som en bula ut. 

 Andre äi-o midt pa lika som intryckte. De fläste pä van- 

 ligt sätt utanpä convexse. Striöe gä alltid longitudinaliter. 

 eller frän basi seu centro ad apicem seu marginem. 



Petrefactum Cochlece Cornu Ammonis dictse. Af denna 

 voro liär atskillige, dock ej at förlikna mot myckenheten 

 af nästföregaende. Äfven träffades desse, bäde med och 

 utan skal; dock voro ej alla desse Cornua ammonis, utan 

 atskillige voro petrificationer af andra Cochleis. Atskillige 

 af dessa Cornua ammonis voro ganska store, at jag ej 

 mins mig sedt dess like. Diametern pa somliga öfver en 

 Svensk aln. 

 p. 255 Coraller af flera slag inväxte uti stenar, kunde lielt 



tydeligen ses och skiljas fran stenen. vSomlige voro af 

 Lithophyton Linnsei, eller en Coralliitm ramosiim alhum: 

 andre fast rare, voro af Mculrepora Linnsei. 



Stenballar fär jag kalla en art främmande sten, hvaraf 

 var fullt uti hällebärgen somligstäds. De voro hemisphae- 

 riske, superficie convexa, sä at hela hemisphseren stod 

 merendels ofvanför hallen, men basis satt intryckt och 

 fast uti bärget. De bestä af bara parallelt gäende Fibrer. 

 hvilka komma frän basis och som frän et centrum, och 

 gä ut til superficies pä bällen. Färgen af fibrerne grä. 



