Fort St Jean. 215 



särdeles skada, utan löpa de alle och skynda sig undan, 

 sä snart de fä se folk. Mma flera anmärkningar om 

 Skaller-ormens Natur, egenskaper, m. m. finnas införde 

 nti Kongi. Vetensk. Acad. Handlingar för är 1752. p. 308. 

 hvarthän jag visar Läsaren, pä det jag i denna Rese- 

 beskrifning ej mä behöfva uprepa det, som jag förut pa 

 et annat stälJe sagt. 



Den 22 Julii. 



Om aftonen kommo hästar frän Prairie efter oss, 

 dem Commendanten härstädes pä min begäran lätit sända 

 efter; emedan vid Fort St. Jean inga liästar ännu stodo 

 til fängs, i anseende därtil, at orten var bara et är gam- 

 ma], och ingen ännu | hunnit sätta sig här ned at bo. P- '^"'' 

 Karlarne, som förde hästarna, hade tillika bref med sig 

 til Commendanten, sä frän General Gouverneuren öfver 

 Canada Marquis La Gallisoniere, dat. Quebec d. 15 Julii, 

 som frän Vice Gouverneuren i Montreal, Baron Longuevu., 

 dat. Montreal den 21 Julii, uti hvilka nämndes, at jag var 

 specielt recommenderad af Kongi. Franska Hofvet, samt 

 at Commendanten skulle förse mig med alt hvad jag be- 

 gärte, och skyndsammast befordra min resa. Par ankare 

 Vin och annat sändes nu tillika ut til Commendanten, 

 som troddes tjena til min förnödenhet och traktering. 

 Om aftonen ch-acks här under styckens lossande bägge 

 Deras Majestäters, sä Konungens i Frankrike som Konun- 

 gens i Sverige skälar, jämte General Gouverneurens etc. 



Den 23 Julh. 



Om morgonen fortsatte vi vär resa hsrifrän til Prairie, 

 at gä vidare därifrän til Montreal. De räknade härifrän 

 til Prairie 6 Franska mii, alt landväg, och därifrän til 

 Montreal 272 lieues, efter Floden Laurence. Vi fölgde i 

 början Elfsbrädden, sä at vi hade pä högra handen St. 

 Jeans riviere; sä kallas utlpppet frän sjön Champlain. 

 Somlige kalJa den ock Champlains riviere. Efter vid 



