Montreal. 227 



mon, at qvistarna och sjelfva träden lutade ned; dock var 

 frukten ännu ej inogen. Plommonen voro röda, sades 

 smaka nägorlunda väl, samt at en del plägar insylta dem. 



Svarta Vinbär (Rlbes niyram) växte til myckenhet 

 pä samma ställen. Bären voro nu mogne, nog smä; men 

 smakade pä längt när ej sä väl, soin vara Svenska svarta 

 Vinbär. 



Palsternackor växte i stor myckenhet öfveralt, sä pä 

 bäckes-backar, som pä äkrar ooh annorstädes, sä at jag 

 nastan började komma pä den tankan, at hon var en hem- 

 födinge i America, och ej först hitbragt frän Europa; men 

 som jag sedermera nnder minä resor genom Iroquirnas 

 land, där ingen Europe haft nägon plantation, ej fann et 

 enda ständ af henne, ehuru där mäst allestädes var den 

 härligaste jordmon hon kunde ästunda; sä skönjes det 

 tämmeligen tydeligt, at hon ej är infödd i America, utan 

 förskrifver sig först frän Europa, hvarföre hon ock i denna 

 verldenes Wästra del fäfängt efterletas pä andra ställen, 

 än där Europeer vistats och brukat Jorden. 



Den 1 Augusti. 



General Gouverneuren öfver Canada residerar gemen- 

 ligen i Quebec; men sä gör han likväl dä och da nägon 

 resa hit til Montreal; merendels uppehäller han sig här 

 en del af Vintern. Om Sommaren vistas han mäst altid 

 1 Quebec; emedan Konungens skepp den tiden komma dit, 

 med hvilka han fär bref frän Frankrike, dem han skal 

 besvara, utom ätskilhga andra göromäl. Under sit vistande 

 i Montreal bor han pä det sä kallade slottet, som är 

 et stort stenhus, fordom bygt af General Gouverneuren 

 Vaudreuil, och hörer ännu dess Famiha til, hvilken det 

 uthyrer til Konungen för en viss Summa penningar. Gene- 

 ralen Galissoniere sades hafva mera tyckt om Montreal 

 än Quebec, och är äfven den förras belägenhet längt be- 

 hageligare. 



Penningarna, som brukades här i Canada, voro mäst 

 pappers-sedlar. Jag säg nastan aldrig nägot annat mynt. 



293 



