228 Montreal. 



unrlantagandes nägra smä Franska Sois, som voro af Koppai- 

 utblanclad med litet Silfver, ooh nu sä nötta, at de voro 

 helt tunna. En sadan penning gick här för Vj.^ Sois. 

 Pappers-Sedlarne voro ej tryckte, utan skrefne. De hade 

 den beskaffenliet, at som Konungen i Frankrike liar fun- 

 nit, at det är äfventyrligt för Kapare, Skeppsbrott ocli 

 andra olyckor pa sjön, at sända liit öfver penningar til 

 Trouppernas betalning ocli andra ting, sä har lian för- 

 ordnat, at i dess ställe, da löner at Krigsfolket eller ock 

 för Kronans arbete, ooh dylikt skal utgifvas, Intendenten 

 nti Quebec eller ock Commissarien i Montreal läter skrifva 

 p. 294 en eller flera | Sedlar, alt efter Summan, som skal gifvas 

 ut, hvarpä nämnes, at den Sedeln skal gä och gälla för 

 sä och sä mycket til nasta October, hvarunder sedän an- 

 tingen Intendenten eller Commissarien sätter sit namn. 

 De gälla da som andra penningar. Uti October Mänad 

 pä en viss bestämd tid är hvarjom och enom frihet lem- 

 nad, at bära sinä Pappers-Sedlar antingen til Intendenten 

 i Quebec eller Commissarien i Montreal och af dem där- 

 före taga ut en växel pä Frankrike. Da denna i Frank- 

 rike upvises fä de af Kongi. Ränteriet i reda penningar 

 sä mycket ut, som är utsatt i växeln. Behöfves ej det 

 äret penningar i Frankrike, kan en behälla sinä Sedlar 

 til följande äret i October Mänad; t}^ de ga och gälla lika 

 som förr och da hos endera utaf ofvannämde Herrar för- 

 vandla dem i en växel pä Frankrike. Det är endast i 

 October Mänad, som de fä inlefverera dessa Sedlar, och 

 uttaga växel pä dem. De äro af ätskillig storlek, lika 

 som vara Banco-Sedlar i Sverige; dock här än smärre; ty 

 de hafva dem, som gä endast för en livre, och tör hända, 

 at de ibland än gifvas mindre. Mot Hösten, när Köp- 

 mans skeppen hit ankomma frän Frankrike, äro de hand- 

 lande ganska angelägne om, at inkassera sä mänga sädana 

 Sedlar, som de kunna fä, dem de läta förbyta i växlar pä 

 Frankrike. Desse växlar äro til en del tryckte, dock lem- 

 nas rum här och där at inskrifva Summan, namnet etc. 

 Som alle desse slags Banco-Sedlar helt och haline äro 

 skrefne; sä är ej underligt, om de stundom äro nägot äfven- 



