Mo7itreal. 229 



tyr underkastacle, och at skälmar lätteligen kiinna skrifva 

 dem efter, hvilket ock skedt en och annan gang. | Dock p. 295 

 haiVa de härda straf, som blifvit lagde pä sädana Mynt- 

 mästare, och som mäst kastat sjelfva lifvet, tämmehgen 

 afskräckt de vanartiga, sä at nu säilän höres nägot dylikt. 

 Sois var det minsta mynt, som skulle svara mot en penny 

 uti Ängelska Colonierne. 20 Sois gjorde en Livre eller en 

 Franc; ty de voro alt et och samma. 3 Livres eller Francs 

 gjorde en ecus. Kmedan här var stor brist pä smätt skilje- 

 mynt, sä fick ofVa antingen den köpande eller säljande 

 kannas vid nägon skada, och kom det därlore ibland ej 

 sä noga an pa en half Livi-e mer eller mmdre. Til exem- 

 pel: om jag ville köpa nagot af en annan, som begärte 

 10 Livres därföre, och jag nu ej hade nägra Sedlar, som 

 just gjorde 10 Livres; sä nödgades jag i brist pa skilje- 

 mynt betala en eller par Livres öfver det som begärtes. 

 Ty den som var mycket angelägen, at sälja sit, eller at 

 köpa en annans, fjck gemenligen altid härvid Iida. 



Tjänstefolkets Lön var här i staden sadan: en flitig 

 och trogen dräng fick gemenligen 150 Livres om aret: 

 en dylik piga 100 Livres: en kari, som förstod nägot handt- 

 verk bekom om dagen 3 ä 4 Livres och en gemen dags- 

 verks kari, 30 a 40 Sois. Pä landet var ärslönen för tjenst- 

 folk och dags-penningen för dags-karlar gemenligen litet 

 mindre. Orsaken at lönerne voro sa dryga, föregafs vara 

 brist pä arbetsfolk; emedan hvar och en har sä lätt i detta 

 oupbrukade landet, at fä sig Hemman och Jordabruk. där 

 han kan lefva väl, utan at hafva stora utlagor, och altsä 

 ej har af nöden at tjäna andra. P- 



Montreal är til storlek och rang den andra staden i 

 ordningen uti Canada; men uti behagelig situation och 

 mildt Climat den förnämsta. St. Laurentii-Flod har nagot 

 ofvanför staden delt sig i flera grenar, och dymedelst gjort 

 här ätskilliga öar, af liviika ön Montreal är den största 

 och förnämsta. Hon är 10 Franska mii läng, samt inemot 

 4 sädana bred, där hon är bredast. Pä Östra sidan om 

 •lennä O, och tätt vid en af de största grenar af besagde 

 Laurentii-Flod, Hgger sjelfva staden Montreal, hvilken dy- 



296 



