240 Trois Rivieres. 



fram, var nog högländt, sandaktigt, merendels jämt. Jag 

 blef här inga stenar varse, än miiidre nägot bärg. 



Järnbruket, det endaste, som fins här i landet, ligger 

 3 Franska mii frän Trois Rivieres at Väster. Här voro 



p. 310 2:ne ordinaire stora Ham | rar, utom 2:ne smärre vid hvar- 

 dera af de stora, eller under samma tak med dera. Pu- 

 starne voro af trä, ooh alt det öfriga bvgt pä sarama sätt 

 som hos oss i Sverige. Masugnen stod strax vid ham- 

 rarna, och vai' i alt af samma inrättning som hos oss. 

 Da nägon hammare gär sönder, gjutes här ny i stället. 

 Malmen tages 2'/2 Fransk mii ifran Bruket, ooh föres om 

 vintern med slädar til Masugnen. Den är en art Myr- 

 malm (Minera ferri subaquosa nigro-caerulescens. Waller. 

 Mineral p. 263.) som ligger i ädror ned i jorden. Adrorne 

 sades ligga endast et eller 2 qvarter under öfversta jord- 

 skärpan, samt löpa hit och dit. Hvar äder är af 1, 2 eller 

 3 qvarters djup; hvarunder sedän en hvit sand tager mot. 

 Pä sidorna är äfven ädren omgifven af samma hvita sand, 

 och ofvanpa af en tunn svart-mylla. Denna malm är nog 

 rik, finnes i lösa klimpar, hvaraf de fläste äro af storlek, 

 som en eller par knytnäfvar, dock finnes ibland nägon 

 enda, in til 3 qvarters tjocklek. Malm-styckena äro po- 

 reusa, och porerne nog fuUe med Ochra. Malmen är knapt 

 härdare, än at den mellan fingren kan brytas sönder. En 

 grä kalksten, som ock ej skal brytas sä längt härifrän, 

 brukades vid Masugnen at befordra smältningen. Til 

 samma ändamäl sade ock de sig bruka en kalk-lera, som 

 tages här i nägden. Koi fants här i största myckenhet; 

 emedan alt landet omkring var öfverväxt med en skog, 

 som fätt stä orörd frän urminnes tider, och endast blifvit 

 oroad af stormvädei* och egen älder. De koi, som voro 

 brände af barr-trän voro bäst för hamrarna; men de, som 



p. 311 togos af löf-trän, voro de utvaldaste för Masug|nen. Jär- 

 net, som här smiddes, sades af alla vara mjukt och smi- 

 digt, at det var svart at bryta det af. Det skal äfven 

 hafva den egenskapen, at ej snart rostas, sä at däri skal 

 finnas stor skilnad vid Skeppsbyggnad imellän detta och 

 det Spanska. Detta Järn-verk begyntes ar 1737 af Pri- 



