254 Quebec. 



jag lämnade Quebec och for til Montreal, räknade jag 23 

 stycken, och ännu väntades flera; men det är at märkä, 

 at inga andra skepp och fartyg fä komma til denna sta- 

 den, än endast Franske, dock de fran ätskilhga orter, 

 säsom fran flera städer i Frankrike, som ock frän Franska 

 öarna i America eller Väst-Indien, som samma öar här 

 geraenligen kallades. Alla Furopaeiska varor, som finnas 

 1 Montreal och andra handels-platser i CanaiJa, mäste alt 

 tap-as härifran. Likaledes da de Franske handlande, som 

 frän Montreal värit öfver halfva äret bärta hos hvarje- 

 handa Villar, at uphandla skinnvaror, komma vid slutet 

 p. 329 af Augulsti tilbaka, resa Köpmännerne i Montreal i Sep- 

 tember eller October inaiiad ned til Quebec, at där för- 

 yttra dem. Til följe häi'af skuUe tyckas, at Köpmännerne 

 i sistnämde stad borde för et sädant Monopolium vara 

 sten-rike; men atskillige härstädes nekade dock aldeles 

 därtil. De medgofvo väl, at här kunde finnas nägra fä, 

 som mäddc väl; men pästodo tillika, at rätt mänge hade 

 ej stort mera, än at det räckte ur hand i mun, ja, at at- 

 skillige stodo öfver öronen i gäld och skuld. Orsaken til 

 alt sädant försäkrades vara den kara öfverflöden, och at 

 (Ien ene ej ville vara sämre, än den andra. De handlande 

 ville kläda sig väl, äta väl, dr-icka väl, hafva vid hvart 

 mäl flera rätter och siä stort pa. Deras fruentimmer gingo 

 dageligen sä grant klädde och utkrusade, som ärnade de 

 stundeligen resa up til hofvet. 



Mäst pä alla sidor är staden nu med höga murar 

 omgifven, i synnerhet at lands-sidan; dock voro de ej 

 ännu alle färdige, utan de höllo pä med ali flit arbeta 

 därpä. De upmuras dels af den förr omtalta tätä svarta 

 kalk-skifvern, dels ytterst af en mörkgrä sandsten. Til 

 hörnen af portarna användes en grä kalk-sten. Mot sjö- 

 sidan voro ej ännu nägra särdeles murar updragne, utan 

 naturen tyckes där hafva gjordt det mästa med det branta 

 bärget, som ingen kan komma up före; och dessutom äro 

 bärgs-backarne där planterade sä fulle med Canoner, at 

 det synes ogörligt kunna komma med skepp eller bätar 

 til staden, utan at förut blifva i grund skuten. Pa lands- 



