Quebec. 255 



sidan ligga äter bara härda bärg, sä at staden sälunda | p- 33a 

 sjnes vara tämmeligen väl befäst sä af natur som med konst. 

 Quebec är fanderad af en dess förra Gouverneur 

 Sx\MUEL De Champlain Ar 1608. Historien lärer oss, at det 

 gick nog längsamt med dess tilväxt. Ar 1629 vid slutet 

 af Julii mänad blef han intagen af Angelsmännerna Louis 

 och Thomas Kerck med accord, ooh dem uplämnad af nyss- 

 närade De Champlain. Det var da en sadan brist pä alt 

 lifs uppehälle i Canada och Quebec vid Ängländarnas an- 

 komst, at de ansäg dem mera för landets frälsare än fien- 

 der. Förenämde Kercks voro bröder med Ängelska Ami- 

 ralen David Kerck, hvilken lag med sin flotta litet längre 

 ned. Ar 1632 blef staden Quebec tillika med Canada 

 genom friden äter lämnad tilbaka til de Franska. Det är 

 ganska märkvärdigt, hvad Historien gifver oss vid handen 

 härom, nämligen, at sedän de Ängelske intagit Canada, 

 voro de i Frankrike i tvifvelsmäl, om de skulle värda sig 

 sä mj^cket, at begära Canada tilbaka af de Ängelska eller 

 ej. En del, ja de mäste, sade, at det vore onödigt, at 

 begära det tilbaka, af orsak, at landet är kalit: at inkom- 

 sterne af landet ej spisade mot utgifterna: at Frankrike 

 ej kunde utan skada begynna besätta et sä vidsträckt land 

 med inbyggare, aldenstund det därigenom skulle utblotta 

 sig sjelft; livarpä Spanien togs til exempel. Det vore 

 bättre behälla folket qvar i Frankrike, drifva dem til alla 

 handa-slögder och Manufacturer, hvarigenom de andre 

 Earopeer, som hade Colonier i America, kunde nödgas at 

 komma med sinä varor til Franska hamnar, och där | af- 

 hämta Franska slögder. Men de, som tänkte litet längre, p. 331 

 viste, at Climatet ej var sä oblidt: at orsaken til utgifterne 

 voro Compagniets egit fel, som ej handhade landet som 

 sig borde: at de ej skulle sända en myckenhet folk dit 

 pä en gäng, utan smäningom och litet i sänder, sä at det 

 ej skulle märkas i Frankrike: at Frankriket i framtiden 

 skulle genom detta landet blifva mägtigt; ty folket blefve 

 mera vane vid Seglation. SiU- Torsk- och Hval-fiskeri, 

 samt Skälfänge, och sälunda skulle detta landet pa visst 

 sätt blifva en Schole för Sjöman. De anförde vidare de 



