260 Quebec. 



bec som Montreal bref ifrän sinä vänner i Frankrike, däri 

 de blefvo ombudne, at Iata denna sommar samia en mycken- 

 het Gin-seng, och sända öfver til Frankrike. Det var altsa 

 denna sommaren 1749, som de uti Frankrike voro mera be- 

 gärlige efter denna roten, än förut; därföre samlades hon 

 ock öfver alt här i Canada med mycken flit. Villarne 

 voro 1 synnerhet de, som med mycken omsorg färdades 

 omkring, at skaffa ihop sä mycket rötter de däraf kunde 

 fä, dera de sedän sälde til de handlande i Montreal: de 

 omkring samma stad boende Villar voro i denna sommar 

 p. 387 sa sysselsatte med dessa rötter'S ! samlande, at de Franska 

 bönderna under hela den tiden ej voro i ständ, at fä leja 

 nägon Indian, at hjelpa sig om andetiden, som annars 

 altid vanligt värit. Mangen trodde, at om de i nägra ar 

 ä rad ville med sadan flit söka hänne, utan at lämna pä 

 hvar plats nägra stand i behäll, at fälla frö, skulle innan 

 kärt föga lämnas qvar, hvilket nog är troligt; ty alle be- 

 rättade, at hon fordom växt ymnigt i negden omkring 

 Montreal; men nu var hon där sä ntletad, at ej et ständ 

 mera stod där at finnas; därföre nödgades Villarne i denna 

 sommar ga längt inom Angelska gräntsen, at upsöka och 

 samia dessa rötter. De fingo af de handlande i Montreal 

 nu 40 Francs för en Minot full af dessa färska rötter. 

 Det var sedän nog besvär med dem; ty de af Villarna 

 upköpte rötter blefvo strax utbredde pa vindar, at där 

 ligga och torrkas en lang tid. Gemenligen behöfves par 

 mänaders tid, och mera, alt som väderleken är torr eller 

 fuktig, innan de kunna blifva sä torra, som de böra vara; 

 och mäste de under hela den tiden vändas en eller par 

 gängor hvar dag, annars möglas, eller skämmes de bärt. 

 Nägot Norr om Montreal hade de aldrig funnits växa vildt. 

 Superieuren för Prästerna här i landet, jämte ätskilliga 

 andra, berättade, at Chineserne skola halla denna Cana- 

 densiska Gin-seng sä god som den Tatariska: at ingen 

 ännu har sig bekant alt, som Chinesen betjänar sig af 

 vid denna rotens prseparation, dock skal det bland annat 

 bestä däri, at dä man tagit roten, och börjar torrka den, 

 göres en Decoct af örtens blad, däri roten blötes. Den 



