262 Quebec. 



säs här mycket, och brukas i synnerhet om vintern. 

 Palsternackor brukade en del, dock voro de icke sä äll- 

 inänne. Eätt fä hade Jord-ärtskockor. Poteter (Solanum 

 titherosum) planterades icke, ej eller de sä kallade Ber- 

 nmdiske (Convolvolus Batatas) uti Canada. Pä tilfrägan, 

 hvarföre de ej plantera dem? svarades: at de ej funno 

 nägondera af dem goda, och logo at Ängländarna, som 

 finna sa stor smak däri. Rotkäl eller Käl-rötter visste de 

 ej af i hela Norra America, hvarken hos Svenskar, Ängels- 

 män, Holländare, Irländare, Tyskar eller Fransoser. De 

 som här i Canada i flera är drifvit handel med allahanda 

 Köks-kryddgärds frukter, och voro inkomne i trägärds- 

 väsendet, berättade, at de nödgades ärligen förskrifva sig 

 nya Kryddgärdsfrön frän Frankrike; emedan de här i 

 Canada gemenligen i tredje generationen mistä sin kraft 

 och ej frambringa sa goda och smakeliga växter. 



Antiquiteter. Hos de Villar som bodt i Norra Ame- 

 rica frän urminnes tider, hvilka äro af ganska mänga folk- 

 slag och tnngomäl, hafva Furopeerne aldrig kunnat finna 

 nägra bokstäfver. än mindre nägon skrift eller böcker. 

 p. 340 Desse Viljlar hafva där-före i flera hundrade ärs tid lefvat 

 i största okunnigliet och mörker". Häraf är, at de aldrig 

 en gäng sjelfve veta, hurii det stätt til i landet för Furo- 

 peernas ditkomst, utaii ali deras kunskap därom bestar i 

 lösa sägner och fabler. ingen vet, om för dc Villar, nu 

 här bo, nagot annat särskildt folkslag där bodt förut, eller 

 om ock nägre andrc Nationer besökt denna verldenes del, 

 innan Columbus upfant vägen hit. Likaledes är ock obe- 

 kant, om den Christna Läran nagonsin i äldre tider blifvit 

 här predikad. Jag taite med atskilliga af Jesuiterna, som 

 vida färdas omkring i detta stora landet, och tilsporde 

 dem, om de nagonsin kunnat hos de Villar där bo, fmna 

 nägot spär därtil, at här i forna tider värit Christne; men 

 de hafva alle enhälhgt nekat därtil. Sä okunnige desse 

 Villar äro, och altid värit, i vetenskaper och skrift, sä 

 hoglöse hafva de ock värit, bade i architecture och slögder. 

 Förgäfves sökes hos dem efter välbyggda städer eller hus, 

 konstigt upmurade Fästningar, högt upreste torn och pe- 



