Quebec. 273 



med kläckor uti, samt timkläcka med visare. Huset, däri 

 Jesuiterne bo, är präktigt bygt, och ser förträffeligen | P- 354 

 väl ut bäde innan och utanpä, at det liknar et skönt slott. 

 Det är alt af sten, 3 väningar högt utom vinden, täckt 

 med skifversten, bygt i fyrkant pä samma sätt, som ny a 

 slottet i Stockholm, med en stor gärd midt uti. Storleken 

 är ansenlig, at väl 300 familier kunde beqvämligen fä rum 

 däri, fast här nu ej bodde stort öfver 20 Patres; men sä 

 äro de dock vid andra tider längt flere, säsom när de 

 komma tilbaka, som äro kringströdde pä Missioner i lan- 

 det. Längs efter hvar byggning eller fyrkant gär i hvar 

 väning en läng gäng, därest pä ömse sidor äro antingen 

 kamrar, salar, eller andra rum för Patres, äfven deras 

 Bibliotheque, Apotheque m. m. alt ganska väl inrättad, sä 

 at Patres bo här mer än beqvämt. Utanför är deras Col- 

 legium pä par sidor omgifvit af en stor Trä- och krydd- 

 gärd, med alleer och gängar uti. En del af de här be- 

 finteliga trän äro qvarlämningar af den skogen, som stod 

 här, da staden begynte byggas; eljest äro mänga frukt- 

 trän här planterade, utom det, at kryddgärden är full med 

 allahanda växter tjänlige för köket. Patres spisade til- 

 sammans uti en stor sai. Bord stodo rundt omkring vid 

 väggarna, och stolar imellän borden och väggen, men inga 

 ut mot gälfvet. En Predikstol var vid ena väggen, däri 

 en af Patres steg up vid mältiden, at läsa nägon gudelig 

 bok; men i dag lästes icke, utan ali tiden lemnades til 

 samtal. De spisade här ganska väl. Rätter buros fram 

 til sä stor myckenhet, som vid vara största gästabud. 

 I hela denna stora byggningen syntes inga qvinfolk, utan 

 bara Patres, eller ock Fratres, det är, de yngre, som up- 

 ammas, at blifva Jesuiter, hvilka sistnämde voro | de, som p. 355 

 tilredde och inburo maten. De gemene betjenterne kommo 

 ej in. Jesuiterne gä här i landet klädde pä följande sätt: 

 de hafva alle sit egit här, och det nägot kärt: I hj ässän 

 äro de rakade, at där är en bar plätt. De äldre hafva 

 calotte af svart kläde, de yngre gä än barhufde inne i 

 husen, eller ock sätta de en nedsläpt hatt pä sig. Alle 

 raka bärt skägget, äfven som alle andre Fransoser i Ca- 



18 



