Quebec. 275 



CoUegium och vackra Kyrka här i Quebec är nu nyss 

 talt. Uti Montreal hafva de ock en vacker Kyrka, och 

 et litet täckt hus med en liten dock vacker trägärd där- 

 intih De bry sig aldrig om at bhfva Pastorer eller Cap- 

 pellaner i nägon församhng, hvarken i Städerne eiler pä 

 landet, utan lämna dessa sysslor och däraf iVtande in- 

 komster til Prästerna. Deras enda göromäl här i landet 

 är, at omvända Hedningarna, och til den ändan hafva de 

 sinä Missionarier ute allestädes. Mäst vid hvar by eller 

 stad, soin hörer de omvända Villar til, bor en eller par 

 af Herrar Patr. Jesuiterna, som hade noga insigt, at de 

 omvände Villar icke mäga falla tilbaka til hedendomen 

 igen, utan at däremot ali deras lefnad mä vara Christelig. 

 Sälunda finnes Je|suiter hos de omvända Hedningar i P- Sö- 

 Tadoussac, Lorette, Beccancourt, St. Francois, Sault St. 

 Louis, och öfver hela Canada, där omvände Villar bo. De 

 hafva äfven sinä Missionarier hos de oomvända, sä at, om 

 det är nägon stor Villarnas by, är gemenligen en Jesuit 

 där, som vid alla tilfällen söker at förmä dem, at omvända 

 sig. Han följer med dem om vintern pä deras jagt, där han 

 ofta mäste utstä ali den besvärlighet, som nägon kan inbilla 

 sig, säsom : at vandra hela dagen i snön : at ligga i skogen 

 hela vintern mäst under öppen himmel: at vara ute i elakt 

 och vackert väder; ty Villarna sky ingen väderlek: at 

 ligga i deras kojor, där ofta alt krälar af läppor och annan 

 ohyra, m. m. och alt detta göra Jesuiterne, dels at öfver- 

 tala Villarna, at omvända sig, dels för Stats- och andra 

 orsaker skul. Konungen i Frankrike har af Jesuiterna 

 ganska stor nytta; ty de kunna ofta öfvertala Villarna 

 til hvad de vela, säsom, at öfvergifva alt förbund med 

 de Angelska: at börja krig mot dem: at föra alla sinä 

 skinvaror til de Franska: at ej tilläta nägra Angelska resa 

 hos sig; med mera dylikt. Men sä hafva ock Jesuiterne 

 ej altid sä goda dagar härvid: det sker ibland, at da 

 Villarne druckit sig druckna, göra de sig ej samvete, at 

 siä ihjäl de Missionarier, som bo hos dem, dem de da 

 säja vara Spioner: eller ock sedän förebära til ursäkt, at 

 de ej slagit dem ihjäl, utan at det var bränvinet som 



