276 Quebec. 



gjorde det. Si, detta är Jesuiternas förnämsta göromäl 

 här i landet. De gä ej i städer, at besöka de sjuka: de 

 halla där intet Skriftermäl: gä ej pä nägra begraf ningar : 



p. 358 jag har ej eller sett dem följa med | uti Processioner til 

 Jungfru MarisB och andra Helgons äminnelse. Sallan eller 

 aldrig gä de här i nägot hus, at fä mat, och om de an- 

 modas, at blifva qvar och spisa, göra de det ej gärna, 

 undantagandes pä resor. Därföre har jag ock sett i städer, 

 at om de värit qvar tils maten kömmit pä bordet, hafva 

 de gärna dä gätt bort; och sker säilän, at de bjudas qvar. 

 emedan man vet, at det merendels är fäfängt; men et glas 

 vin eller annan confiture taga de ibland, dock äfven därtil 

 nödgade. En och hvar finner lätteligen, at de äro lika- 

 som utletade och utvalde ifrän alla andra för deras stora 

 genie och besynnerliga egenskaper skul. De hällas ock 

 här i Canada af alla för ganska sluga hufvuden, som mäst 

 gä i land med hvad de taga sig före, och i spitsfundighet 

 öfverträffa alla andra; därföre märkte jag flera gängor, 

 at de äfven här i Canada hade sinä ovänner. De antaga 

 sjelfve ej uti sit sällskap andra, än dem de finna hafva 

 stora egenskaper; ty alla dumhufvuden blifva här utskutne: 

 tvärt om göres härtil Präster mäst hvad som kan fäs; 

 och än mindre sorgfällig är man om nägot vai, när det 

 skal komma an pä, at tilskapa en Munk. De Jesuiter, 

 som finnas här i landet, äro ej här födde, utan alle komma 

 frän Frankrike: och antingen de dä redan värit Jesuiter, 

 eller om de ock blifvit här i landet gjorde til Jesuiter, 

 har det dock altid skedt af sädana Lärjungar, som frän 

 Europa först hitkommit. Mänge af dem vistas endast 

 nägra är här i landet, och fara sedän igen tilbaka til 

 Europa. Ätskillige (hvaraf 5 eller 6 sades ännu lefva) 

 födde i Canada, hafva rest öfver til Frankrike, och där 



p. 359 efter tilbörliga profs | afläggande blifvit Jesuiter; men ingen 

 af dem sades nägonsin sedän hafva kömmit tilbaka til 

 Canada, utan de hafva alle förbhfvit qvar i Frankrike. 

 Hvad orsak och hvad Politique därunder mä vara, kan 

 jag ej sä just säja. Under mit vistande i Quebec öfvergaf 

 en af Prästerna genom Biskopens tilstädjelse sit Pi-ästa- 



