Imellän Quebec och Lorette. 285 



deras frihet; utan de hafva utvalt den Vilska fria lefna- 

 den framför at bo bland sinä egna de Europseiska, antagit 

 Vilska kläder, och i alt rättat sig efter Villarna, sä at det 

 värit svärt at skilja dem at, endast at de värit nägot 

 hvitare til kroppen och hyen. Man har ock ätskilliga 

 exempel, at äfven Fransoser af sig sjelfva gifvit sig ihop 

 med I Villarna, och antagit deras lefnadssätt; men tvärt p. 370 

 om har föga händt, at nägon af Villarna gifvit sig ihop 

 med de Europaeiska och antagit deras lefnadssätt; utan 

 om kriget gjort dem til Europeernas fängar, hafva de 

 dock altid sökt tilfälle, at komma hem til sinä, fast det 

 ock värit flera är efter deras fängenskap, och fast dem 

 blifvit lämnade alla de friheter som en Europe nägonsin 

 fätt njuta. 



Landet, där vi i dag vandrade fram, var mäst öfveralt 

 upodladt antingen til äker, äng eller betesmark. Mäst 

 allestäds viste sig hus och gärdar, härliga äkrar, sköna 

 ängar. Det var närmast staden nog slätt, genomskurit 

 här och där af nägon bäck med klart rinnande vatten. 

 Vägarna ganska goda, breda, släta, med diken ä ömse 

 sidor, där jordmon var lägländ. Längre frän staden bör- 

 jade landet mer och mer bära upföre, och det til en an- 

 senlig högd, bestod af den ena afsättningen efter den 

 andra. Desse högder voro dock nog släte, mäst utan ste- 

 nar, hade ofvanpä en god, rik jord; men litet därunder 

 merendels af den här öfver alt befinteliga svarta kalk- 

 skifvern, som skifrar sig i ganska smä lameller, och vittrar 

 sönder i dagen. Somlige strata däraf lägo horizontelt, 

 andre perpendiculairt, eller at den ena kanten vändes up, 

 och den andra ned. Jag har äfven sett pä flera andra 

 ställen här omkring Quebec, at denna kalkskifver stär sä 

 pä borst. Alle desse högder voro upbrukade. Jag säg 

 pä dem här och där vackra Kyrkor, stora härliga äkrar, 

 sköna och välbjgde gärdar. Ängarna lägo mäst nedan- 

 före i dälderna, dock voro äf|ven somlige pä högderna. p. 371 

 Härifrän var en skön prospect; at Öster lag Quebec, hvil- 

 ket syntes hit ganska väl, et stycke af Laurentii flod 

 kunde ock ses. Längre bärt pä SO sidan af samma flod 



