Quebec. 307 



en särskildt tolk för dem. Anies voro det tredje slags 

 Villar, som här infunno sig. Af dessa hade, som de Än- 

 gelskas Allierade, i sista kriget 50 stycken gatt iit pä et 

 partie at plundra vid Montreal; men Fransoserne, som 

 därom fätt spaning, lade sig i försät, och skuto i de första 

 skätten 44 stycken ned af dem, sä at endast de 4, som i 

 dag voro här närvarande, och 2, som nu voro sjiike, blefvo 

 qvar vid lifvet. Til växten voro de store som Hurons, 

 hvars spräk de talade: Hurons syntes mera länglagde, 

 och Anies mera trinde uti ansigtet. Desse Anies hade 

 nägon grym upsyn: deras klädedrägt och annat var samma, 

 som de andra Villars; men bak i nacken hade de fäst fast 

 i häret et aflängt och rundaktigt stycke af Tenn. En af 

 dem hade ock fäst fast i häret midt öfver hufvudet en 

 blomma af Stäckrosor, den han fätt frän nägon Kryddgärd, 

 hvaräst de nu som bäst blommade. Mäst en och hvar af 

 dessa Villar hade sin Tobakspipa med sig, gjord af grä 

 kalksten och sedän svärtad, samt et längt träskaft därvid. 

 Här voro inga qvinfolk, utan endast manfolk. När General 

 Gouverneuren kom in och satte sig, at tala med dem, 

 satte Mickmacks sig ned pä gälfvet i salen, som vara 

 Lappar; men de andre Villarne satte sig pä stolar. 



Boktryckeri fans icke här i Canada, ej eller | har p. 400 

 nägot blifvit här uprättadt, utan alle Böcker kommo frän 

 Frankrike; och alla Förordningar, som här utgofvos, voro 

 skrefne, ända til sjelfva penningarna i landet. Orsaken, 

 hvarföre icke Boktryckeri blifvit här inrättadt, föregafs 

 vara, at därigenom vans den nytta, det inga farliga böcker 

 och skrifter, hvarken mot JReligion, Regering eller goda 

 Seder blefvo tryckte och utspridde bland folket; likasom 

 sädant ej kunde ske genom skrifning; men rätta orsaken 

 lärer vara, dels at man ej ännu hunnit komma sä längt, 

 emedan landet och invänarne härtils värit fattige, sä at 

 en Boktrj^ckare ej kunnat här hafva tilräckelig afsättning 

 pä sinä böcker til nödig utkomst ; dels at Frankriket äfven 

 matte hafva denna förtjenst. 



Maltiderne voro här i mycket skilde frän det, som 

 brukades i de Angelska Provincerne: orsaken därtil lärer 



