Quebec. 309 



med vatten utblandadt, hvilket senare var mäst brukeligt. 

 De drucko ock nog af et slags dricka, som brygdes af 

 Granris. Fruentimren drucko mäst vatten, ibland ock 

 vin; men säilän dricka. En och hvar hade sit gias, och 

 fick siä uti när han ville; ty Bouteil| lerne sattes pä bordet. p. 402 

 Smör gafs ganska säilän fram, och om det skedde, var 

 det mäst för nägon främmandes skul, som var älskare 

 däraf. Det var altid ganska litet saltadt, sä at en mäste 

 lägga sait pä tallriken, och doppa det smör däri, som en 

 ville äta. Saltet, som sattes pä bordet, var hvitt och fint. 

 Nägon enda gäng säg jag grätt sait framgifvas. Sedän 

 de gröfre rätter nu voro förbi, togs mäst alt bärt af bor- 

 det, och dä sattes confiturerne fram, som voro mängahanda, 

 säsom Valnötter, sä frän Frankrike, som frän Canada, 

 antingen hela och mogna, eller ock omogna insyltade. 

 Mandel, Russin, Hasselnötter, ätskillige bär, som funnos 

 i denna sommartiden, säsom röda och svarta Vinbär, de 

 här befintelige Bläbär, dem de syltade in med Säcker- 

 sirap. Hvarjehanda insyltade saker, som Smultron, Hallon, 

 Björnbär och Tranbär insyltade i Säcker. Ost framsattes 

 ock. Mjölk, gemenligen väl säckrad, fick här äfven räknas 

 bland confiturer, den de äto efter alt annat. Supan-maten 

 Östes altid för en och hvar pä tallrikar. Efter Catholska 

 Religion brukades ingen köttmat om Fredagen och Löger- 

 dagen; hvarföre ock de dagar kallades magra dagar; men 

 de hade dock päfunnit et räd, at äfven dä ej svälta; ty 

 i det stället tilreddes allahanda slags köks-krydder, som 

 kokade gurkor, bönor, ärter, kai och annat, som köks- 

 krydd-gärden kunde framskaffa. Likaledes allahanda slags 

 fisk; ty alla de andre dagar i veckan viste sig säilän nägon 

 fisk pä bordet; än allahanda slags rätter af ägg, etc. mjölk 

 och hvarjehanda mat tilredd däraf brukades ock mycket 

 bäde Fredag och Lögerdag. De trodde ej, at fisk, ägg 

 och mjölk I hade nägon skyldskap med kött. Gurkor til- p- 403 

 reddes här mycket med grädda, sedän de förut bhfvit i 

 skifvor skurne, dä de smakade rätt väl. Ibland lades 

 gurkor hela fram, dä en och hvar, som ville, skalade dem, 

 skar dem i länga skifvor, doppade ändan i sait och at, 



