312 Quebec. 



de nu bare eller skoglöse, och bestä där, af en tunn jord- 

 skorpa som ligger ofvanpä kalkskifvern, den där nyttjas 

 antingen til äker eller betesmark. Det tyckes därföre 

 vara underligt, hvadan desse skallote högder taga alla de 

 mänga rinnande källor, hvilka pä somliga ställen som en 

 Ström komma rinnande ur hällebärget. Mon sädane hög- 

 der hafva den egenskap, at draga vätska til sig ur luften 

 om dagen eller natten? Mon skifverstens bärg äro mera 

 benägne härtil än andre? 



406 Hästarne här i landet, h vilkas första stam blifvit hit- 

 förd frän Frankrike, voro mäst alle af en god art, starke, 

 vällagde och snabbe, samt merendels sä store, som väre 

 Ryttare-hästar i Sverige. Här var samma sed, som i 

 Ängland, nämligen, at de höggo svansen af hästarna, sä 

 at endast en hten kärt stump däraf var qvar, hvilket här 

 i landet tyckes vara nog härdt; emedan de sedän ej hade 

 nägot, at försvara sig med mot mygg, brörasar, hästflugor 

 och andra insecter, hvaraf här i landet finnes en stor 

 myckenhet. När hästarne här draga nägot lass, spännas 

 de ej 2:ne i bredd, utan i rad, den ene efter den andra, 

 dock ej gärna öfver 8 i raden, men väl mindre. Detta 

 spännande lärer tvifvels utan vara orsaken til svansarnas 

 afhuggning; emedan annars den föregäende hästen skulle 

 snart med svansen kunna skämma ögonen pä den näst 

 efterföljande. Til sommarkörslor betjänte de sig af stora 

 kärror: inga lastvagnar eller med 4 hjul blef jag här varse. 

 Endast General Gouverneuren, och nägon enda af de största 

 Herrar i landet, hade täck-vagn; men Chaiser brukades 

 mäst. En allmän klagan var, at landtmannen börjar lägga 

 sig til för mänga hästar, hvarigenom korna i fodringen 

 om vintern kommo för mycket at Iida. 



Kor hade äfven först kömmit hit frän Frankrike. De 

 voro nu af den storlek, som vara vanliga Svenska. Alle 

 sade, at boskap upväxt här i landet af de kor, som kömmit 

 frän Frankrike, blir aldrig sä stor som deras mödrar; 

 orsaken troddes vara de kalla vintrar, samt at de nödgas | 



407 halla dem här i hus öfver 6 mänader, och under samma 

 tid Iata dem fä ganska knapp föda; emedan fodret annars 



