Quebec. 313 



ej skulle räcka til. Mäst alla kor hacle horn; dock säg 

 jag ibland nägon som var hornlös; men i Pennsylvanien 

 var en oärhörd sak, at se en ko utan horn; mon köiden 

 bidrager nägot härtil? Eljest sades en ko merendels mjölka 

 här sä mycket som i Frankrike. Ox- och kalfkött här vid 

 Quebec hölls ock för fetare och välsmakligare, än vid 

 Montreal; orsaken därtil sade en del vara de saltaktiga 

 betesmarker, som finnas nedanför Quebec; men det kan 

 ej vara tilräckeligt, ty mästa delen af den boskap, som 

 säljes i Quebec, och finnes däromkring, hafver inga saltgräs- 

 ängar at beta pä. I Canada draga oxarne med hornen; 

 men i Ängelska Provincerne med bogarna pä samma sätt 

 som hästar. Korna hade här hvarjehanda färg; dock voro 

 de flästa antingen svarta eller röda. 



Far. En och hvar landtman häller här gemenligen 

 nägra fär, flere eller färre, af dem kan han fä tämmeligen 

 tilräckehgt uU, at göra sig hvardags kläder af; men bättre 

 kläder föras hit frän Frankrike. Da fär blifva hitförde 

 fran Frankrike, och värit nägon tid här i landet, blifver 

 deras ull ej mera sä mjuk och fin, som den var i början, 

 utan nog grofvare och sträfvare, och än mer sker det med 

 deras afföda. Förnämsta orsaken därtil troddes vara, at 

 fären genom knapp föda fara här sä illa om vintern. 



Getter syntes ingenstäds i Canada: där sades ock 

 inga vara. I Ängelska Colonierne blef | jag endast varse p- -108. 

 nägon enda, och det näppeligen annorstäds än i nägon 

 stad. De sades ock ej hällas där för annan orsak, än 

 allenast för nägon viss sjuk, som af Medicis blifvit rädd, 

 at dricka deras mjölk, som en läkedom. 



Harfvarne voro ej fyrkantige, utan til skapnad som 

 en trehörning: pä de mästa voro 2 sidor 3 alnar länga, 

 och den 3:dje endast 2 alnar. Pinnar och alt var af trä. 

 Pinnarnas längd et qvarter, och äfven var et qvarter 

 imellän hvar pinne. 



Utsigten af landet en fjerdedels mii Norr om Quebec 

 pä W. sidan om Laurentii flod var ganska angenäm: landet 

 var här sluttande mot floden, och ju längre en gick frän 

 floden ju högre blef det. Pä mänga ställen var det af 



