314 Quebec. 



Natnren lagt just som i afsättningar, clen ene mullvallen 

 högre och ofvanför den andra. Ifrän dessa högder kunde 

 en se vida omkring sig. Quebec syntes ganska väl i 

 Söder. Ät Öster var Laurentii flod, där den ene seglade 

 up, den andre ned. At W. lägo de höga bärgen, som 

 slöto uphögningen frän floden. Alt landet var här up- 

 brukadt antingen til äker, äng eller betesmark. Här och 

 där syntes nägon qvarlämnad liten lund af den gamla 

 skogen. Akrarne voro besädde mäst med hvete, dock til 

 en Stor del med hvit hafre. Somligstäds med ärter. Andre 

 sädesarter syntes här ej. Här och där voro kringsti-ödde 

 vackra hus och gärdar, dock alt enstakade. Byggningen, 

 de bodde uti, var mäst af den svarta kalkskifvern, meren- 

 dels utanpä hvitlimad. Den ena vattubäcken eller rännilen 

 p. 409 kom strömmande | efter den andra up frän högderna, där 

 de höga bärgen voro. Desse högder nedanföi' bärgen 

 bestodo helt och hallit af den svarta kalkskifvern, som 

 altid i dagen skifrade sig i sma stycken. Ofvanpa den 

 lag jord til '/-i' ^ ^ '^^/'i ^^^^^ tjocklek, näppeligen mera. 

 Akerjorden vai- full med smä bitar däraf, och där nägon 

 bäck flöt fram, hade han gemenligen ätit sig djupt ned, 

 da dess sidor merendels bestodo endast af denna skifver. 

 Da ocli da fans där uti tjockare hällor af en mörkgi'a 

 kalksten, som söndei-slagen luktade starkt orsten. 



Skepp bygdes nu ätskillige vid Quebec för Konun- 

 gens räkning; men innan min afresa däiifrän kom befall- 

 ning frän Frankrike, at ej flere Örlogsskepp skulle här 

 byggas, utan endast de göras färdige, som redan stodo 

 pä stapeln. Orsaken var, at man funnit, det skepp bygde 

 af Americansk Ek, ej kunna pä längt när stä sä länge 

 mot röta, som de, hvilka byggas af Europeeiska Ekar. 

 Omkring Quebec finnes ganska litet Ekvirke, och de Ekar 

 som där växa, äro gemenligen sä sma, at de duga til intet. 

 Därföre var ock alt det myckna Ekvirke, som lag omkring 

 Quebec, fördt dit mäst frän de orter, som ligga mot Nya 

 Änglands sidan; emedan Ekarne i Norra America hafva 

 den egenskapen, at ju iängre de växa ät Norr, ju längre 

 kunna de härda ut mot röta, och tvärt om, ju mera de 



