Imellän Quebec och Bay e S. Paul. 319 



vara ärthässjor. Hölador blef jag ingenstäds varse pä 

 ängarna i denna delen af Canada. 



Den häftiga motvinden nödgade oss, at blifva qvar 

 i St. Joachim öfver natten. 



Den 30 Augusti. 



Oin morgonen fortsatte vi vär resa emot en envis 

 motvind. Straxt nedanför St. Joachim börjar vattnet i 

 Elfven vid högsta flod kannas sait, och ju längre en sedän 

 kommer ned, ju saltare blifver det. Vi hade i början pä 

 W. sidan om Elfven härliga dock lägländta äkrar; men 

 litet därefter hunno de höga bärgen ända til vattnet i 

 floden. Sä länge de voro bärta, bestodo Elfsbackarne 

 af den svarta kalkskifvern; men sä snart bärgen kommo, 

 förlorades den aldeles utur ögnasigtet; ty stenarten i 

 dessa höga bärg var et Saxiim micaceo-quartzoso-calcareum: 

 mica var svart, quartzen dels violett, dels Ijasgrä: alla 4 

 sä jämt blandade om hvarandra, at en lätteligen med 

 ögonen, men ej med instrumentet, kunde skilja dem frän 

 hvarandra. Elfvens bredd sades mäst hela denna dagen 

 vara 3 | Franska mii, där vi färdades. Mig vistes dä och p. 416 

 dä leden, där skeppen mäste gä, som var nog besvärlig; 

 tj än skulle de gä til ena sidan af floden, än til den 

 andra, at undfly sanclbankar och fördolda klippor, som 

 ligga här och där ned i Elfven. 



Bärgens syn-villande. Vi nödgades pä denna resan 

 ofta ärfara, hvad som vid höga bärg vanligt är, nämligen, 

 at oansett et sädant högt bärg ibland synes helt närä, sä 

 at en ej skulle tycka dem vara stort öfver et styckeskätt 

 frän sig, mä en ändock nastan aldrig, dä en skal gä til 

 dem, hinna fram, utan nödgas som oftast finna, at det en 

 menar vara blott et styckeskätt, blir en eller par fjerde- 

 dels väg, och det en tror endast vara en fjerdedels väg, 

 blir ända til 6 eller 8 sädana: säledes narra och villa de 

 höga bärgen synen. De göra det samma pä landet, som 

 höga holmar göra pä sjön. 



Vi hade sedän pä 5 Franska mii en nog äfventyrlig 



